{"text_format":"1","workbook":"xlsx","n_sheets":7,"sheets":["Összegző","Útmutató","Bevezető kérdések","Közh_egyesület_","Egyesület_nem közh","Közh_alapítvány","Alapítvány_nem közh"],"not_rendered":{"charts":4,"images":2,"macros":1,"external_links":1,"defined_names":15,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":4,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900"}

{"sheet":"Összegző","index":0,"n_rows":58,"n_cols":17,"rows_kept":58,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[6,1,6,7],[1,1,1,7],[2,1,2,7],[0,1,0,7],[4,1,5,1],[4,2,5,2],[4,3,5,3],[4,4,5,4],[4,5,5,5],[4,6,5,6],[4,7,5,7]]}
["ÚTMUTATÓ",{"$f":"IF(OR('Bevezető kérdések'!C4=\"N\",AND('Bevezető kérdések'!C4=\"I\",'Bevezető kérdések'!C5=\"I\")),\"Kérjük vegye figyelembe, hogy ez az önteszt az alapítványi vagy egyesületi formában működő civil szervezetek gazdálkodásának törvényességét támogatja.\",\"\")","v":""}]
[null,{"$f":"IF(B1=\"\",IF(AND('Bevezető kérdések'!C6=\"I\",'Bevezető kérdések'!C7=\"I\"),\"A bevezető kérdésekre adott válaszai alapján az Ön által képviselt szervezet működési formája - KÖZHASZNÚ EGYESÜLET-\",IF(AND('Bevezető kérdések'!C6=\"N\",'Bevezető kérdések'!C7=\"I\"),\"A bevezető kérdésekre adott válaszai alapján az Ön által képvislet szervezet működési formája - EGYESÜLET, mely nem rendelkezik közhasznú jogállással-\",IF(AND('Bevezető kérdések'!C6=\"I\",'Bevezető kérdések'!C8=\"I\"),\"A bevezető kérdésekre adott válaszai alapján az Ön által képviselt szervezet működési formája - KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY-\",IF(AND('Bevezető kérdések'!C6=\"N\",'Bevezető kérdések'!C8=\"I\"),\"A bevezető kérdésekre adott válaszai alapján az Ön által képviselt szervezet működési formája - ALAPÍTVÁNY, mely nem rendelkezik közhasznú jogállással-\",\"Kérem először töltse ki a bevezető kérdéseket!\")))),\"\")","v":"Kérem először töltse ki a bevezető kérdéseket!"}]
[null,{"$f":"IF(OR(AND('Bevezető kérdések'!C7=\"I\",'Bevezető kérdések'!C8=\"I\"),AND('Bevezető kérdések'!C7=\"N\",'Bevezető kérdések'!C8=\"N\")),\"Helytelenül töltötte ki a 4. és 5. bevezető kérdéseket. Az adott válaszokban ellentmondás található! Kérem javítsa!\",\"\")","v":""}]
["F","BEVEZETŐ KÉRDÉSEK","Kérdések száma","\"Igen\"-ek száma","\"Nem\"-ek száma","\"X\"-ek száma","Nem megválaszolt kérdések száma","Kitöltöttségi szint (%)",null,"VÁLASSZA KI A JOGÁLLÁS ALAPJÁN AZ ÖNRE JELLEMZŐT AZ ÖSSZESÍTÉS MEGJELENÍTÉSÉHEZ!"]
[null,"I. Bevezető kérdések (elágazási pontokkal)",5,{"$f":"COUNTIFS('Bevezető kérdések'!C4:C8,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS('Bevezető kérdések'!C4:C8,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS('Bevezető kérdések'!C4:C8,\"X\")","v":0},{"$f":"C5-D5-E5-F5","v":5},{"$f":"SUM(D5:F5)/C5","v":0}]
[]
[]
[]
[]
["F","KÖZHASZNÚ EGYESÜLET","Kérdések száma","\"Igen\"-ek száma","\"Nem\"-ek száma","\"X\"-ek száma","Nem megválaszolt kérdések száma","Kitöltöttségi szint (%)","F","KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY","Kérdések száma","\"Igen\"-ek száma","\"Nem\"-ek száma","\"X\"-ek száma","Nem megválaszolt kérdések száma","Kitöltöttségi szint (%)"]
[null,"I. Közhasznú jogálllásra vonatkozó kérdések",1,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E4,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E4,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E4,\"X\")","v":0},{"$f":"C11-D11-E11-F11","v":1},{"$f":"SUM(D11:F11)/C11","v":0},null,"I. Közhasznú jogálllásra vonatkozó kérdések",1,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E4,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E4,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E4,\"X\")","v":0},{"$f":"K11-L11-M11-N11","v":1},{"$f":"SUM(L11:N11)/K11","v":0}]
[null,"II. Az egyesület alapszabályára vonatkozó kérdések",16,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_egyesület_!E6:E21,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIF(Közh_egyesület_!E6:E21,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_egyesület_!E6:E21,\"X\")","v":0},{"$f":"C12-D12-E12-F12","v":16},{"$f":"SUM(D12:F12)/C12","v":0},null,"II. Az alapítvány alapító okiratára vonatkozó kérdések",26,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E6:E31,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E6:E31,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E6:E31,\"X\")","v":0},26,0]
[null,"III. Könyvvezetés módjára vonatkozó kérdések",1,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E23,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E23,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E23,\"X\")","v":0},1,0,null,"III. Könyvvezetés módjára vonatkozó kérdések",1,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E33,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E33,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E33,\"X\")","v":0},1,0]
[null,"IV. Könyvvizsgálatra vonatkozó kérdések",4,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_egyesület_!E25:E28,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_egyesület_!E25:E28,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_egyesület_!E25:E28,\"X\")","v":0},4,0,null,"IV. Könyvvizsgálatra vonatkozó kérdések",4,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E35:E38,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E35:E38,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E35:E38,\"X\")","v":0},4,0]
[null,"V. Beszámolási kötelezettségre vonatkozó kérdések",21,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_egyesület_!E30:E50,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_egyesület_!E30:E50,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_egyesület_!E30:E50,\"X\")","v":0},21,0,null,"V. Beszámolási kötelezettségre vonatkozó kérdések",21,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E40:E60,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E40:E60,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E40:E60,\"X\")","v":0},21,0]
[null,"VI.  Kiegészítő melléklettel kapcsolatos kérdések",85,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E52:E136,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E52:E136,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E52:E136,\"X\")","v":0},85,0,null,"VI.  Kiegészítő melléklettel kapcsolatos kérdések",85,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E62:E146,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E62:E146,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E62:E146,\"X\")","v":0},85,0]
[null,"VII. Számviteli politikára vonatkozó kérdések",4,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E138:E141,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E138:E141,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E138:E141,\"X\")","v":0},4,0,null,"VII. Számviteli politikára vonatkozó kérdések",4,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E148:E151,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E148:E151,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E148:E151,\"X\")","v":0},4,0]
[null,"VIII. Az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatára vonatkozó kérdések",12,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E143:E154,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E143:E154,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E143:E154,\"X\")","v":0},12,{"$f":"SUM(D18:F18)/C18","v":0},null,"VIII. Az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatára vonatkozó kérdések",12,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E153:E164,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E153:E164,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E153:E164,\"X\")","v":0},12,0]
[null,"IX. Eszközök és források értékelési szabályzatára vonatkozó kérdések",{"$f":"SUM(C20:C26)","v":44},{"$f":"SUM(D20:D26)","v":0},0,0,{"$f":"C19-D19-E19-F19","v":44},{"$f":"SUM(D19:F19)/C19","v":0},null,"IX. Eszközök és források értékelési szabályzatára vonatkozó kérdések",{"$f":"+SUM(K20:K26)","v":44},{"$f":"+SUM(L20:L26)","v":0},0,0,44,0]
[null,"IX./1 Az értékelés általános szabályai ",12,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E157:E168,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E157:E168,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E157:E168,\"X\")","v":0},{"$f":"C20-D20-E20-F20","v":12},0,null,"IX./1 Az értékelés általános szabályai ",12,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E167:E178,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E167:E178,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E167:E178,\"X\")","v":0},12,0]
[null,"IX./2 A bekerülési érték meghatározásának szabályai",9,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E170:E178,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E170:E178,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E170:E178,\"X\")","v":0},9,0,null,"IX./2 A bekerülési érték meghatározásának szabályai",9,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E180:E188,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E180:E188,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E180:E188,\"X\")","v":0},9,0]
[null,"IX./3 Az értékcsökkenés elszámolásának szabályai",4,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E180:E183,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E180:E183,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E180:E183,\"X\")","v":0},4,0,null,"IX./3 Az értékcsökkenés elszámolásának szabályai",4,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E190:E193,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E190:E193,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E190:E193,\"X\")","v":0},4,0]
[null,"IX./4 Az értékvesztés elszámolásának szabályai  ",4,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E185:E188,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E185:E188,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E185:E188,\"X\")","v":0},4,0,null,"IX./4 Az értékvesztés elszámolásának szabályai  ",4,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E195:E198,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E195:E198,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E195:E198,\"X\")","v":0},4,0]
[null,"IX./5 Az értékhelyesbítés és visszaírás elszámolási szabályai ",2,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E190:E191,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E190:E191,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E190:E191,\"X\")","v":0},2,0,null,"IX./5 Az értékhelyesbítés és visszaírás elszámolási szabályai ",2,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E200:E201,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E200:E201,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E200:E201,\"X\")","v":0},2,0]
[null,"IX./6 Külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékelési szabályai ",1,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E193,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E193,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E193,\"X\")","v":0},1,0,null,"IX./6 Külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékelési szabályai ",1,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E203,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E203,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E203,\"X\")","v":0},1,0]
[null,"IX./7 A mérlegben értékkel szereplő eszközök és források értékelése ",12,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E195:E206,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E195:E206,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E195:E206,\"X\")","v":0},12,0,null,"IX./7 A mérlegben értékkel szereplő eszközök és források értékelése ",12,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E205:E216,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E205:E216,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E205:E216,\"X\")","v":0},12,0]
[null,"X.  Pénzkezelési szabályzatra vonatkozó kérdések",15,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E208:E222,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E208:E222,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E208:E222,\"X\")","v":0},15,0,null,"X.  Pénzkezelési szabályzatra vonatkozó kérdések",15,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E218:E232,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E218:E232,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E218:E232,\"X\")","v":0},15,0]
[null,"XI. Számlarendre vonatkozó kérdések ",10,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E224:E233,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E224:E233,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E224:E233,\"X\")","v":0},10,0,null,"XI. Számlarendre vonatkozó kérdések ",10,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E234:E243,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E234:E243,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E234:E243,\"X\")","v":0},10,0]
[null,"XII. Külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdések",10,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E235:E244,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E235:E244,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E235:E244,\"X\")","v":0},10,0,null,"XII. Külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdések",10,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E245:E254,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E245:E254,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E245:E254,\"X\")","v":0},10,0]
[null,"XIII. Tevékenységre vonatkozó kérdések ",15,{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E246:E260,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E246:E260,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS(Közh_egyesület_!E246:E260,\"X\")","v":0},15,0,null,"XIII. Tevékenységre vonatkozó kérdések ",14,{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E256:E268,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E256:E268,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS(Közh_alapítvány!E256:E268,\"X\")","v":0},14,0]
[null,"Teljes kitöltöttségi szint (%)",{"$f":"SUM(C11:C30)-C19","v":238},{"$f":"SUM(D11:D30)-D19","v":0},0,0,{"$f":"C31-D31-E31-F31","v":238},0,null,"Teljes kitöltöttségi szint (%)",{"$f":"SUM(K11:K30)-K19","v":247},{"$f":"SUM(L11:L30)-L19","v":0},0,0,247,{"$f":"COUNTA('[1]Bevezető kérdések'!I27:I33,'[1]Bevezető kérdések'!I35:I37)/K31","v":0}]
[]
["F","NEM KÖZHASZNÚ EGYESÜLET","Kérdések száma","\"Igen\"-ek száma","\"Nem\"-ek száma","\"X\"-ek száma","Nem megválaszolt kérdések száma","Kitöltöttségi szint (%)","F","NEM KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY","Kérdések száma","\"Igen\"-ek száma","\"Nem\"-ek száma","\"X\"-ek száma","Nem megválaszolt kérdések száma","Kitöltöttségi szint (%)"]
[null,"I. Közhasznú jogálllásra vonatkozó kérdések",0,0,0,0,0,null,null,"I. Közhasznú jogálllásra vonatkozó kérdések",0,0,0,0,0]
[null,"II. Az egyesület alapszabályára vonatkozó kérdések",16,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E5:E20,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E5:E20,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E5:E20,\"X\")","v":0},{"$f":"C35-D35-E35-F35","v":16},{"$f":"SUM(D35:F35)/C35","v":0},null,"II. Az alapítvány alapító okiratára vonatkozó kérdések",26,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E5:E30,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E5:E30,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E5:E30,\"X\")","v":0},{"$f":"K35-L35-M35-N35","v":26},{"$f":"SUM(L35:N35)/K35","v":0}]
[null,"III. Könyvvezetés módjára vonatkozó kérdések",4,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E22:E25,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E22:E25,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E22:E25,\"X\")","v":0},4,0,null,"III. Könyvvezetés módjára vonatkozó kérdések",4,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E32:E35,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E32:E35,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E32:E35,\"X\")","v":0},{"$f":"K36-L36-M36-N36","v":4},0]
[null,"IV. Könyvvizsgálatra vonatkozó kérdések",4,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E27:E30,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E27:E30,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E27:E30,\"X\")","v":0},4,0,null,"IV. Könyvvizsgálatra vonatkozó kérdések",4,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E37:E40,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E37:E40,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E37:E40,\"X\")","v":0},4,0]
[null,"V. Beszámolási kötelezettségre vonatkozó kérdések",22,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E32:E53,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E32:E53,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E32:E53,\"X\")","v":0},22,0,null,"V. Beszámolási kötelezettségre vonatkozó kérdések",22,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E42:E63,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E42:E63,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E42:E63,\"X\")","v":0},22,0]
[null,"VI.  Kiegészítő melléklettel kapcsolatos kérdések",83,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E55:E137,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E55:E137,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E55:E137,\"X\")","v":0},83,0,null,"VI.  Kiegészítő melléklettel kapcsolatos kérdések",83,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E65:E145,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E65:E145,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E65:E145,\"X\")","v":0},83,0]
[null,"VII. Számviteli politikára vonatkozó kérdések",4,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E139:E142,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E139:E142,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E139:E142,\"X\")","v":0},4,0,null,"VII. Számviteli politikára vonatkozó kérdések",4,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E147:E150,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E147:E150,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E147:E150,\"X\")","v":0},4,0]
[null,"VIII. Az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatára vonatkozó kérdések",12,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E144:E155,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E144:E155,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E144:E155,\"X\")","v":0},12,0,null,"VIII. Az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatára vonatkozó kérdések",12,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E152:E163,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E152:E163,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E152:E163,\"X\")","v":0},12,0]
[null,"IX. Eszközök és források értékelési szabályzatára vonatkozó kérdések",{"$f":"SUM(C43:C49)","v":44},{"$f":"SUM(D43:D49)","v":0},0,0,44,0,null,"IX. Eszközök és források értékelési szabályzatára vonatkozó kérdések",{"$f":"+SUM(K43:K49)","v":44},{"$f":"+SUM(L43:L49)","v":0},0,0,44,0]
[null,"IX./1 Az értékelés általános szabályai ",12,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E158:E169,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E158:E169,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E158:E169,\"X\")","v":0},12,0,null,"IX./1 Az értékelés általános szabályai ",12,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E166:E177,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E166:E177,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E166:E177,\"X\")","v":0},12,0]
[null,"IX./2 A bekerülési érték meghatározásának szabályai",9,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E171:E179,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E171:E179,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E171:E179,\"X\")","v":0},9,0,null,"IX./2 A bekerülési érték meghatározásának szabályai",9,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E179:E187,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E179:E187,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E179:E187,\"X\")","v":0},9,0]
[null,"IX./3 Az értékcsökkenés elszámolásának szabályai",4,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E181:E184,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E181:E184,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E181:E184,\"X\")","v":0},4,0,null,"IX./3 Az értékcsökkenés elszámolásának szabályai",4,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E189:E192,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E189:E192,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E189:E192,\"X\")","v":0},4,0]
[null,"IX./4 Az értékvesztés elszámolásának szabályai  ",4,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E186:E189,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E186:E189,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E186:E189,\"X\")","v":0},4,0,null,"IX./4 Az értékvesztés elszámolásának szabályai  ",4,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E194:E197,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E194:E197,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E194:E197,\"X\")","v":0},4,0]
[null,"IX./5 Az értékhelyesbítés és visszaírás elszámolási szabályai ",2,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E191:E192,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E191:E192,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E191:E192,\"X\")","v":0},2,0,null,"IX./5 Az értékhelyesbítés és visszaírás elszámolási szabályai ",2,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E199:E200,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E199:E200,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E199:E200,\"X\")","v":0},2,0]
[null,"IX./6 Külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékelési szabályai ",1,{"$f":"COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E194,\"I\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E194,\"N\")","v":0},{"$f":"COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E194,\"X\")","v":0},1,0,null,"IX./6 Külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékelési szabályai ",1,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E202,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E202,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E202,\"X\")","v":0},1,0]
[null,"IX./7 A mérlegben értékkel szereplő eszközök és források értékelése ",12,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E196:E207,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E196:E207,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E196:E207,\"X\")","v":0},12,0,null,"IX./7 A mérlegben értékkel szereplő eszközök és források értékelése ",12,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E204:E215,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E204:E215,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E204:E215,\"X\")","v":0},12,0]
[null,"X.  Pénzkezelési szabályzatra vonatkozó kérdések",15,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E209:E223,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E209:E223,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E209:E223,\"X\")","v":0},15,0,null,"X.  Pénzkezelési szabályzatra vonatkozó kérdések",15,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E217:E231,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E217:E231,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E217:E231,\"X\")","v":0},15,0]
[null,"XI. Számlarendre vonatkozó kérdések ",10,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E225:E234,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E225:E234,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E225:E234,\"X\")","v":0},10,0,null,"XI. Számlarendre vonatkozó kérdések ",10,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E233:E242,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E233:E242,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E233:E242,\"X\")","v":0},10,0]
[null,"XII. Külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdések",10,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E236:E245,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E236:E245,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E236:E245,\"X\")","v":0},10,0,null,"XII. Külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdések",10,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E244:E253,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E244:E253,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E244:E253,\"X\")","v":0},10,0]
[null,"XIII. Tevékenységre vonatkozó kérdések ",12,{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E247:E258,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E247:E258,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Egyesület_nem közh'!E247:E258,\"X\")","v":0},12,0,null,"XIII. Tevékenységre vonatkozó kérdések ",11,{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E255:E265,\"I\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E255:E265,\"N\")","v":0},{"$f":"+COUNTIFS('Alapítvány_nem közh'!E255:E265,\"X\")","v":0},11,0]
[null,"Teljes kitöltöttségi szint (%)",{"$f":"SUM(C34:C53)-C42","v":236},{"$f":"SUM(D34:D53)-D42","v":0},0,0,236,0,null,"Teljes kitöltöttségi szint (%)",{"$f":"SUM(K34:K53)-K42","v":245},{"$f":"SUM(L34:L53)-L42","v":0},0,0,245,{"$f":"COUNTA('[1]Bevezető kérdések'!I49:I55,'[1]Bevezető kérdések'!I57:I59)/K54","v":0}]
[]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,null," "]

{"sheet":"Útmutató","index":1,"n_rows":33,"n_cols":3,"rows_kept":33,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[28,1,28,2],[9,1,9,2],[7,1,7,2],[1,1,1,2],[2,1,2,2],[3,1,3,2],[5,1,5,2],[13,1,13,2],[10,1,12,2],[16,1,16,2],[14,1,14,2],[15,1,15,2]]}
[]
[null,"ÖNTESZT  ÚTMUTATÓ"]
[]
[null,"A civil szervezetek  gazdálkodása törvényességének önellenőrzéséhez"]
[null,"ÖSSZEGZŐ"]
[]
[null,"Az önteszt célja: "]
[null,"Az Állami Számvevőszéknek az ÁSZ törvényben előírt ellenőrzési feladata az államháztartásból származó források felhasználásának ellenőrzése. Ennek keretében ellenőrzi az államháztartásból nyújtott támogatás vagy az államháztartásból meghatározott célra ingyenesen juttatott vagyon felhasználását az egyesületeknél és az alapítványoknál. Amennyiben a kedvezményezett szervezet az államháztartásból támogatásban – ide nem értve a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése alapján történő átutalását – vagy ingyenes vagyonjuttatásban részesül, gazdálkodási tevékenységének egésze ellenőrizhető. \nAz Állami Számvevőszék az önteszttel az  alapítványok és egyesületek (továbbiakban együtt: civil szervezet) jogszabályi előírásoknak megfelelő működését kívánja támogatni. Sok helyen találkozhatnak a civil szervezetek tájékoztatókkal, hogy mely jogszabályi előírásoknak kell megfelelniük. Ebben a mi tesztünk sem tud újat mondani. \nA kérdéseinket, különösen az adott terület részletező kérdéseit úgy állítottuk össze, hogy abból a civil szervezet az alkalmazott gyakorlatot - pl. egy-egy szabályozás tartalmát - is le tudja ellenőrizni, illetve jó gyakorlathoz iránymutatást kapjon. A szabályozásokra vonatkozó kérdéseknél kiemelten fontos figyelembe venni a civil szervezet sajátosságait. Egy - egy szabályzat vonatkozásában megjelenítettünk több, a számviteli törvényből levezethető területet, azonban annak eldöntése, hogy ez nem releváns az adott civil szervezet szempontjából, vagy ezidáig nem szabályozott területre mutat rá, az az adott civil szervezet sajátosságaitól függ, mérlegelése és eldöntése a kitöltő feladata. Az összegző eredménye ennek függvényében fogja felhívni a figyelmet azokra a területekre, ahol javításra, pontosításra van szükség.\n\nAz önteszt kitöltése anonim, a rendszer nem gyűjt és nem tárol adatokat, célunk a törvényes működés elősegítése. \nA kitöltés során kérjük vegye figyelembe, hogy az önteszt a civil szervezetre a működés jellegéből, sajátosságából fakadó körülményeket, a működés részletszabályait (erre példa a telejsség igénye nélkül: a sportról szóló 2004. évi I. törvény, a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény) nem kezeli. "]
[]
[null,"Információk a teszt használatához:"]
[null,"Jelen Önteszt fájlban makrók kerültek elhelyezésre a könnyebb és átláthatóbb navigáció és szemléltetés céljából. A makrók működéséhez kérjük kattintson a \"Tartalom engedélyezése\" gombra, és a helyes működése érdekében szükség esetén engedélyezze a frissítésekete a felugró ablak \"Frissítés\" gombra kattintva!"]
[]
[]
[null,"Az Önteszt kitöltésének első lépése a \"Bevezető kérdések\" megválaszolása. A bevezető kérdések megválaszolását követően az Összegző felületen a bevezető kérdések összefoglaló táblázata felett megjelenik az Ön által, jogszabályi előírások figyelembevétele mellett adott válaszok alapján jellemző jogállása/működési formája. A bevezető kérdésekre adott válaszok alapján folyamatosan nyomon követheti az Összegző felületen a bevezető kérdésekre adott válaszok eredményeit, valamint az adott válaszokhoz kapcsolódó ajánlásokat. (pl. figyelmeztetés egymásnak ellent mondó kitöltés esetén, vagy közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végez-e?) A bevezető kérdések teljes kitöltését követően az Összegzőn szöveges ajánlás jelenik meg az Ön gazdasági formájára vonatkozóan.\n\nEzt követően kiválaszthatja az Ön szervezetére jellemző működési formát. Ekkor kizárólag az Ön által választott működési formának megfelelő önteszt összegzője jelenik meg, ahol számszerűen láthatja az önteszt aktuális állapotát, készültségi szintjét, valamint a témakörönként adott válaszait. Természetesen valamennyi gazdasági formára vonatkozó Önteszt összegző táblázata is megjeleníthető az \"Összes megjelenítése\" gombbal, azonban javasolt kizárólag az Önre jellemző önteszt megjelenítése.\n\nA kiválasztás alapján megjelenített önteszt összegző táblázatának első cellájára kattintva megkezdheti az önteszt kitöltését. Az önteszt kitöltésének aktuális állapotát az önteszt első és utolsó soraiban található piros \"Összegzőre\" kattintva folyamatosan nyomon követheti, átugorhat a még kitöltetlen kérdésekre, megnézheti az adott válaszai alapján javítandó területeket, ahol a gazdálkodás jogszabályhoz való igazítására van szükség.\n\nA mikrogazdálkodói beszámolóra és a kapcsolódó könyvvezetésre a kérdéssor nem tér ki, mivel annak törvényi szabályozása nem csak keret szabályokat, hanem részletszabályokat is tartalmaz.\n\nAz önteszt kitöltése bármikor megszakítható. Egyes kérdésekre adott válaszok esetén előre meghatározott kérdés/kérdéssor kitöltéséhez való ugrás javasolt.  A teszt fő kérdések és részletező kérdések mentén épül fel. Lehetőség van a részletező kérdések átugrására, és a következő témakör megválaszolására. Ugyanakkor minden esetben felhívjuk a kitöltő figyelmét, hogy akkor nyerhető teljesebb kép a szabályszerű működésről, ha a részletező kérdések is megválaszolásra kerülnek. Az aktuális teljeskörűséget, a kitöltöttség állapotát az \"Összegző\" felület diagramja szemlélteti, ahol a témakörönként adott válaszok arányait láthatja.\nA kitöltést a jogszabályi hely illetve szöveg támogatja.\n\n\nA szervezet működésének, gazdálkodásának értékeléséhez a nem releváns kérdések megválaszolásakor az adott cellákban válassza az \"X\" lehetőséget. A cellát üresen is hagyhatja, azonban akkor az összegzőben megválaszolatlan kérdésként jelenik meg, ezért célszerű kitölteni. Javasoljuk azon kérdések megválaszolására is az \"X\" válasz lehetőségének alkalmazását, ahol nem jogszabályi előírásra, hanem jó gyakorlatként alkalmazott lehetőségre kérdez rá az önteszt, és a kérdésre adott válasza az \"N\" lenne, azonban azzal, hogy nem alkalmazza ill. nem szabályozza a kérdésben megemlített gyakorlatot, nem sért vele jogszabályt. Ilyen kérdések szinte minden témakörnél találhatók. (Jellemző példa erre a valamennyi szervezeti formánál megtalálható IV/2 kérdés.)"]
[]
[null,"Alkalmazott jogszabályok hatálya: 2023.01.01."]
[null,"Alkalmazott jogszabályok és azok rövidítése: "]
[null,"Számv.tv.","2000. évi C. törvény a számvitelről"]
[null,"Ptk.","2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről"]
[null,"Cnytv.","2011. CLXXXI. törvény a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról"]
[null,"Eszámvr. ","479/2016. (XII.28.) Korm.rendelet a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól"]
[null,"Civil tv.\n(ill. ahol jogszabály Ectv.-t jelöl)","2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról"]
[null,"Civil vhr","350/2011. (XII.30.) Korm.rendelet a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről"]
[null,"Közbef.","2021. évi XLIX. törvény a közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végző civil szervezetek átláthatóságáról"]
[null,"ÁSZ tv.","2011. évi LXVI. törvény az Állami Számvevőszékről"]
[null,"Ütv.","2011. évi CLXIII. törvény az ügyészségről"]
[null,"369/2013. (X. 24.) Korm. \nrendelet","369/2013. (X. 24.) Korm. rendelet\na szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok hatósági nyilvántartásáról és ellenőrzéséről"]
[null,"Önkéntes tv.","2005. évi LXXXVIII. törvény a közérdekű önkéntes tevékenységről"]
[null,"Alkalmazott rövidítések: "]
[null,"ÁSZ","Állami Számvevőszék"]
[null,"NAV","Nemzeti Adó- és Vámhivatal"]
[null,"KEHI","Kormányzati Ellenőrzési Hivatal"]
[null,"MÁK ","Magyar Államkincstár"]

{"sheet":"Bevezető kérdések","index":2,"n_rows":10,"n_cols":5,"rows_kept":10,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,1,0,4]]}
["ÖSSZEGZŐ","A civil szervezetek  gazdálkodása törvényességének önellenőrzéséhez"]
["I. Bevezető kérdések"]
["Sorszám","Kérdések ","Válasz (I/N)","Jogszabály","Iránymutatás"]
["1.","Az ön szervezete az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény szerint civil szervezetnek minősül-e?",null,"Civil tv. 1. § (1)-(3) bek.","Kérem ellenőrizze, hogy az Ön a szervezete a Civil tv. hatálya alá tartozik-e, azaz  a szervezet a Ptk. szerinti alapítvány, egyesület. Ezen belül lehet  közhasznú jogállású szervezet, illetve az egyesülési jog alapján létrejött egyéb szervezet.\n A szervezet nem tartozik a civil társasághoz, a pártok működését segítő tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványhoz (a továbbiakban: pártalapítvány), a párthoz, továbbá a kölcsönös biztosító egyesülethez és a szakszervezethez, illetve nem közalapítvány. "]
["2.","A szervezete működési formája civil társaság?",null,"Közbef. tv. 1. § (1)\nPtk. 6:498. §","Kérem ellenőrizze, hogy a szervezete megfelel-e a Ptk. 6:498. § előírásainak, azaz polgári jogi társasági szerződéssel a felek (a továbbiakban: tagok) arra vállaltak kötelezettséget, hogy közös céljuk elérése érdekében együttműködnek, a közös cél megvalósításához szükséges vagyoni hozzájárulást teljesítenek, és tevékenységük kockázatát közösen viselik.\n\ntovábbi információ: Amennyiben a kérdésre igennel válaszolt, úgy kérjük vegye figyelembe, hogy a szervezet nem tartozik a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény valamint a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 479/2016 (XII.28) Korm.rendelet hatálya alá, így az önteszt a szervezetre vonatkozó egyedi eseteket nem kezeli."]
["3.","A civil szervezet közhasznú jogállású szervezetnek minősül-e?",null,"Cnytv. 44. §","Kérem ellenőrizze, hogy a szervezete megfelel-e a Cnytv. 44. § előírásainak, azaz közhasznú jogállását a bíróság nyilvántartásba vette-e."]
["4.","A civil szervezet működési formája egyesület? ",null,"Ptk. 3:63. §","Kérem ellenőrizze, hogy a szervezete megfelel-e a Ptk. 3:63. § előírásainak. Az egyesület a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, nyilvántartott tagsággal rendelkező jogi személy."]
["5.","A civil szervezet működési formája alapítvány? ",null,"Ptk. 3:378. §","Kérem ellenőrizze, hogy a szervezete megfelel-e a Ptk. 3:378. § előírásainak. Az alapítvány az alapító által az alapító okiratban meghatározott tartós cél folyamatos megvalósítására létrehozott jogi személy."]
[]
["ÖSSZEGZŐ"]

{"sheet":"Közh_egyesület_","index":3,"n_rows":263,"n_cols":7,"rows_kept":263,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[168,2,168,3],[178,2,178,3],[154,3,154,5],[202,5,204,5],[202,6,204,6],[179,5,180,5],[179,6,180,6],[252,5,252,6],[257,5,257,6],[1,0,1,2],[39,5,41,5],[183,2,183,3],[188,2,188,3],[191,2,191,4],[193,2,193,3],[39,6,41,6],[33,6,35,6],[2,3,2,5],[5,5,5,6],[211,5,221,5],[211,6,221,6],[141,3,141,5],[155,2,155,3]]}
["ÖSSZEGZŐ",null,null,null,"A civil szervezetek  gazdálkodása törvényességének önellenőrzéséhez"]
["Sorszám",null,null,"Kérdés","Válasz (I/N/X)","Jogszabály ","Jogszabály pontos szövege"]
["I. ",null,null,"Közhasznú jogállásra vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A3","v":"I. "},1,null,"\nAz illetékes bíróság az egyesületet mint közhasznú jogállású szervezetet tartja-e nyilván, rendelkeznek-e bírósági döntéssel a nyilvántartásba vételről?\n",null,"Cnytv. 4. § és 44. § (1) bek.","Cnytv. \n4. § A bíróság tartja nyilván\na) az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény (a továbbiakban: Ectv.) alapján létrehozott egyesületet,\n44. § (1) A bíróság a szervezet - illetve alapítvány esetében az alapító vagy az alapítvány - kérelmére polgári nemperes eljárásban dönt a szervezet közhasznúvá minősítéséről és a közhasznú jogállás nyilvántartásba történő bejegyzéséről. Alapítvány esetében a kérelmet az alapítónak kell benyújtania, ha a kérelemben úgy nyilatkozik, hogy a bírósághoz korábban benyújtott létesítő okirat nem tartalmazza az Ectv.-ben előírt rendelkezéseket. Az eljárásra a nyilvántartást vezető bíróság illetékes. "]
["II.",null,null," Az egyesület alapszabályára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A5","v":"II."},0,null,"\nKívánja kitölteni az alapszabályra vonatkozó kérdéssort?\n",null,"\nA létesítő okiratra vonatkozó kérdések célja az, hogy fókuszba helyezzék az alapszabálynak az egyesület gazdálkodására vonatkozó előírásait.\nEz a blokk az egyesület működésére, gazdálkodására vonatkozó, a jogszabályi környezeten túli szabályokra hívja fel a figyelmet. Amely kérdésekre a kitöltés során igen válaszok kerülnek megadásra, azon területeket az alapszabálynak vagy kötelezően tartalmaznia kell, vagy az alapítók lényegesnek tartották kiemelni. Ezek az egyesületre vonatkozó, jogszabályi előírásokon túli szabályrendszer egyes (nem teljeskörűen meghatározott) elemei, melyeket az egyesületnek a működése, gazdálkodása során szintén figyelembe kell vennie.\nA kérdések természetesen minden szervezet vonatkozásában nem lehetnek teljeskörűek, ugyanakkor a jellemző előírásokat igyekeztünk megjeleníteni. Az egyesület szabályszerű működéséhez, törvényes gazdálkodásához javasoljuk tekintse át az egyesület alapszabályának azon pontjait is, melyeket kérdéseinkkel nem érintettünk.\n\n"]
[{"$f":"A6","v":"II."},1,null,"\nAz alapszabályban az egyesület célja meghatározásra került-e?\n",null,"Ptk. 3:63. § (1) bek.","Ptk. 3:63. § [Az egyesület fogalma]  \n(1) Az egyesület a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, nyilvántartott tagsággal rendelkező jogi személy."]
["II.",2,null,"\nAz alapszabályban meghatározták-e, hogy az egyesület mely, a céljának megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult?\n ",null,"Ptk. 3: 63. § (2)-(3) bek.","Ptk. 3: 63. § (2) Egyesület nem alapítható gazdasági tevékenység céljára.\n(3) Az egyesület az egyesületi cél megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult."]
["II.",3,null,"\nAz alapszabályában szabályozták-e, hogy  az egyesület a vagyonát céljának megfelelően használhatja, a vagyonát nem oszthatja fel tagjai között, és a tagok részére nyereséget nem juttathat ? \n",null,"Ptk. 3: 63. § (4) bek.","Ptk. 3: 63. § (4) Az egyesület vagyonát céljának megfelelően használhatja, vagyonát nem oszthatja fel tagjai között, és a tagok részére nyereséget nem juttathat."]
["II.",4,null,"\nAz alapszabályban az egyesület valamely szervezeti egységét jogi személlyé nyilvánították-e?\n",null,"Ptk. 3: 63. § (5) bek.","Ptk. 3: 63. § (5) Az egyesület alapszabálya az egyesület valamely szervezeti egységét jogi személlyé nyilváníthatja."]
["II.",5,null,"\nAz alapszabályban az egyesület célja mellett meghatározták-e a célok megvalósítása érdekében végezni kívánt, alapcél szerinti tevékenységeket?\n ",null,"Ptk. 3:63. § (6) bek.","Ptk. 3:63. § (6) Az alapszabályban az egyesület célja mellett meg kell határozni a célok megvalósítása érdekében végezni kívánt, alapcél szerinti tevékenységeket."]
["II.",6,null,"\nAz alapszabályában szabályozták-e, hogy az egyesület tagja jogosult az egyesület tevékenységében részt venni? \n",null,"Ptk. 3:65. § (1) bek.","Ptk. 3:65. § (1) Az egyesület tagja jogosult az egyesület tevékenységében részt venni.\n"]
["II.",7,1,"\nHa igen, akkor az alapszabály kitér-e arra, hogy az egyesület  tagjait egyenlő jogok illetik meg és egyenlő kötelezettségek terhelik? \n",null,"Ptk. 3:65. § (2) bek.","Ptk. 3:65. § (2) Az egyesület tagjait egyenlő jogok illetik meg és egyenlő kötelezettségek terhelik, kivéve, ha az alapszabály különleges jogállású tagságot határoz meg."]
["II.",8,null,"\nAz alapszabályában szabályozták-e, hogy az  egyesület tagjai nem kötelesek vagyoni hozzájárulást teljesíteni, és a tag az egyesület tartozásaiért saját vagyonával nem felel?\n ",null,"Ptk. 3:65. § (4) bek.","Ptk. 3:65.§ (4) Az egyesület tagja nem köteles vagyoni hozzájárulást teljesíteni. A tag az egyesület tartozásaiért saját vagyonával nem felel."]
["II.",9,null,"\nAz alapszabályában határoztak-e meg tagi kötelezettségeket, melyek teljesítésére az egyesületi tagok kötelezettek?\n",null,"Ptk. 3:66. § (1) bek.","Ptk. 3:66. §  \n(1) Az egyesület tagja köteles az alapszabályban meghatározott tagi kötelezettségek teljesítésére.\n"]
["II.",10,null,"\nAz alapszabályban meghatározták-e az egyesület döntéshozó szervét? \n\n",null,"Ptk. 3:71. § (1) és (4) bek.","Ptk. 3:71. §  [Közgyűlés, a közgyűlés hatásköre. A küldöttgyűlés]  \n(1) Az egyesület döntéshozó szerve a közgyűlés. \n(4) Ha az alapszabály küldöttgyűlés működését írja elő, meg kell határoznia a küldöttek választásának módját. A küldöttgyűlésre egyebekben a közgyűlés szabályait kell megfelelően alkalmazni."]
["II.",11,null,"\nAz alapszabályban rendelkeztek-e a  vezető tisztségviselőkről?\n",null,"Ptk. 3:77. § ","Ptk. 3:77. § [Az ügyvezetés ellátása]  \nAz egyesület ügyvezetését az egyesület ügyvezetője vagy az elnökség látja el. Az egyesület vezető tisztségviselői az ügyvezető vagy az elnökség tagjai."]
["II.",12,null,"\nAz alapszabályban rendelkeztek-e az elnökséget érintő szabályokról?\n",null,"Ptk. 3:78. § (1) bek.","Ptk. 3:78. § [Elnökség]  \n(1) Az elnökség három tagból áll. Semmis az alapszabály olyan rendelkezése, amely háromnál kevesebb tagú elnökség felállítását írja elő.\n"]
["II.",13,null,"\nAz alapszabályban rendelkeztek-e a  vezető tisztviselők megbízatásáról?\n",null,"Ptk. 3:79. § (1) és (3) bek.","Ptk. 3:79. § [A vezető tisztségviselői megbízatás]  \n(1) Ha az alapszabályban vagy a választás során a vezető tisztségviselői megbízás időtartamáról a tagok nem rendelkeznek, a vezető tisztségviselő megbízatása két évre szól.\n(3) A vezető tisztségviselőket az egyesület tagjai közül kell választani, az alapszabály felhatalmazása alapján a vezető tisztségviselők legfeljebb egyharmada választható az egyesület tagjain kívüli személyekből."]
["II.",14,null,"Az alapszabályban rendelkeztek-e az ügyvezetés feladatairól?",null,"Ptk. 3:80. § ","Ptk. 3:80. §   [Az ügyvezetés feladatai]  \nAz ügyvezetés feladatkörébe tartozik\na) az egyesület napi ügyeinek vitele, az ügyvezetés hatáskörébe tartozó ügyekben a döntések meghozatala;\nb) a beszámolók előkészítése és azoknak a közgyűlés elé terjesztése;\nc) az éves költségvetés elkészítése és annak a közgyűlés elé terjesztése;\nd) az egyesületi vagyon kezelése, a vagyon felhasználására és befektetésére vonatkozó, a közgyűlés hatáskörébe nem tartozó döntések meghozatala és végrehajtása;\ne) az egyesület jogszabály és az alapszabály szerinti szervei megalakításának és a tisztségviselők megválasztatásának előkészítése;\nf) a közgyűlés összehívása, a tagság és az egyesület szerveinek értesítése;\ng) az ügyvezető szerv által összehívott közgyűlés napirendi pontjainak meghatározása;\nh) részvétel a közgyűlésen és válaszadás az egyesülettel kapcsolatos kérdésekre;\ni) a tagság nyilvántartása;\nj) az egyesület határozatainak, szervezeti okiratainak és egyéb könyveinek vezetése;\nk) az egyesület működésével kapcsolatos iratok megőrzése;\nl) az egyesületet érintő megszűnési ok fennállásának mindenkori vizsgálata és annak bekövetkezte esetén az e törvényben előírt intézkedések megtétele; és\nm) az alapszabály felhatalmazása alapján a tag felvételéről való döntés."]
["II.",15,null,"\nAz alapszabályban rendelkeztek-e felügyelőbizottság létrehozásáról?\n",null,"Ptk. 3:82. § (1) bek.\nCivil tv. 40. § (1) bek.\n","Ptk. 3:82. §  [A felügyelőbizottság létrehozásának kötelező esetei]  \n(1) Kötelező felügyelőbizottságot létrehozni, ha a tagok több mint fele nem természetes személy, vagy ha a tagság létszáma a száz főt meghaladja. Az alapszabály ettől eltérő rendelkezése semmis.\nCivil tv. 40. § (1)  Ha a közhasznú szervezet éves bevétele meghaladja az ötvenmillió forintot, a vezető szervtől elkülönült felügyelő szerv létrehozása akkor is kötelező, ha ilyen kötelezettség más jogszabálynál fogva egyébként nem áll fenn.\n\n"]
["III. ",null,null,"Könyvvezetés módjára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A22","v":"III. "},1,null,"\nA jogszabályi előírások alapján a közhasznú jogállású egyesület  a könyveit -  legalább a közhasznúság megszerzésének évétől -  a kettős könyvvitel szabályai szerint vezette-e?\n",null,"Eszámvr. 9. § (4)-(5)  bek.","Eszámvr. \n9. § (4) Kettős könyvvitelt köteles vezetni az egyszerűsített éves beszámolót vagy éves beszámolót készítő egyéb szervezet, valamint minden olyan egyéb szervezet, amelynek a 3. § (3) bekezdése, valamint az 51. § szerint a Tv.-ben foglalt előírásokat kell kötelezően alkalmaznia.\n(5) Kettős könyvvitelt köteles vezetni a közhasznú jogállású egyéb szervezet. Ha a közhasznú jogállás megszerzésére az üzleti év során (év közben) kerül sor, úgy a kettős könyvvitel szabályainak alkalmazása már a közhasznú jogállás megszerzésének üzleti évére is vonatkozik.\n"]
["IV. ",null,null,"Könyvvizsgálatra vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A24","v":"IV. "},1,null,"\nAmennyiben az egyesület éves bevétele (alap tevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladta a 300 millió forintot, eleget tett-e az egyesület a számviteli beszámoló kötelező könyvvizsgálati kötelezettségnek?\n",null,"Eszámvr. \n16. § (1)  bek.","Eszámvr. 16. § (1)  Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
[{"$f":"A25","v":"IV. "},2,null,"\nAmennyiben az egyesület jogszabály alapján nem volt kötelezett a könyvvizsgálatra, saját döntése, átalakulás, vagy pályázati támogatás stb. előírása alapján a beszámoló felülvizsgálatával megbízott-e  könyvvizsgálót?\n",null,"Eszámvr. \n16. § (1) bek.","Eszámvr. 16. § (1) Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
["IV. ",3,null,"\nAmennyiben az egyesület lezárt üzleti évre vonatkozó számviteli beszámolóját könyvvizsgáló felülvizsgálta, a közzététel során a beszámolóval együtt a független könyvvizsgálói jelentés is letétbe helyezésre és  közzétételre került-e?\n",null,"Eszámvr. 25. §, \nCivil tv. 30. § (1)-(2) bek.","Eszámvr. 25. § A civil szervezet a beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt az Ectv. szerint hozza nyilvánosságra.\nCivil tv. 30. § \n(1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget."]
[{"$f":"A27","v":"IV. "},4,null,"\nAmennyiben az egyesület lezárt üzleti évre vonatkozó számviteli beszámolóját könyvvizsgálóval nem vizsgáltatta felül, de jogszabályi előírás szerint köteles volt beszámolóját közzétenni, a beszámoló minden oldalán feltüntette-e a következő szöveget \" A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva.\"?\n",null,"Eszámvr. 17. § (3) bek. ","Eszámvr. 17. § (3) Az az egyéb szervezet, amely sem jogszabályból adódóan kötelezően, sem saját döntés alapján nem vizsgáltatta felül a beszámolóját könyvvizsgálóval, de valamely jogszabály alapján köteles beszámolóját vagy annak fontosabb adatait közzétenni, a beszámoló minden részén köteles feltüntetni a következő szöveget: „A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva.”"]
["V.",null,null,"Beszámolási kötelezettségre vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A29","v":"V."},1,null,"\nAz egyesület elkészített-e a számviteli beszámolót az üzleti könyveinek lezárását követően, az év utolsó napjával mint mérlegfordulónappal?\n",null,"Eszámvr. 7. § (1) bek. ","Eszámvr. 7. § (1) Az egyéb szervezet működéséről, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről az üzleti év könyveinek lezárását követően az üzleti év utolsó napjával, illetve a megszűnés napjával mint mérlegfordulónappal a Tv.-ben és az e rendeletben meghatározottak szerint köteles beszámolót készíteni."]
[{"$f":"A30","v":"V."},2,null,"\nAz egyesület számviteli beszámolója a naptári évre vonatkozott-e?\n",null,"Eszámvr. 7. § (2) bek. ","Eszámvr. 7. § (2) Az egyéb szervezetnél az üzleti év azonos a naptári évvel, kivéve az év közben alakuló, illetve megszűnő egyéb szervezetnél. A mérleg fordulónapja − a megszűnést kivéve − december 31."]
["V.",3,null,"\nAmennyiben az egyesület bevétele (alap tevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) két egymást követő évben, évenként, meghaladta az 50 millió forintot, az egyesület egyszerűsített éves beszámolót készített-e?\n",null,"Eszámvr. 8. § (2) bek. ","Eszámvr. 8. § (2) Egyszerűsített éves beszámolót köteles készíteni az az egyéb szervezet, amelynek két egymást követő évben az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege évenként meghaladja az 50 millió forintot."]
["V.",3,0,"\nKívánja kitölteni az egyszerűsített éves beszámolóhoz tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["V.",3,1,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló az Eszámvr. szerint tagolt mérleget tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. § (6)  bek. és 3. sz. melléklet","Eszámvr. 7. §  (6) Az egyéb szervezet egyszerűsített éves beszámolója a 3. melléklet szerinti mérlegből és a 4. melléklet szerinti eredménykimutatásból, valamint a Tv. szerinti kiegészítő mellékletből áll."]
["V.",3,2,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló az Eszámvr. szerint tagolt eredménykimutatást tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. §  (6)  bek. és 4. sz. melléklet"]
["V.",3,3,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló a Számv.tv. szerinti kiegészítő mellékletet tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. §  (6)  bek."]
["V.",3,4,"A kiegészítő melléklet tartalmazta-e a Civil tv.-ben meghatározott tartalmakat is?",null,"Civil tv. 29. § (4)-(5)  bek.\n\n","Civil tv. 29. §\n(4) A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel felhasznált összegeket támogatásonként. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati, illetve nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, adományt kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat.\n(5) A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a szervezet által az üzleti évben végzett főbb tevékenységeket és programokat."]
["V.",4,null,"\nAmennyiben a következő három mutatóérték közül - az egyesületnél - kettő meghaladta az alábbi határértéket, akkor az egyesület kettős könyvvitel alapján Számv.tv. szerinti éves beszámolót készített-e?\n - a mérlegfőösszeg az 1200 millió forintot,\n - az alaptevékenységből, valamint a gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege a 2400 millió forintot,\n - az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma az 50 főt.\n",null,"Eszámvr. 8. § (3) bek. \n\n","Eszámvr. 8. § (3) Éves beszámolót köteles készíteni a kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet, ha két egymást követő üzleti évben a mérleg fordulónapján a következő három mutatóérték közül bármelyik kettő meghaladja az alábbi határértékeket:\na) a mérlegfőösszeg az 1200 millió forintot,\nb) az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege a 2400 millió forintot,\nc) az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma az 50 főt."]
["V.",4,0,"\nKívánja kitölteni az éves beszámolóhoz tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["V.",4,1,"\nAz  éves beszámoló a Számv. tv. szerinti mérleget tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr. 7. § (3) bek., (4) bek. c) pont és 8.§ (3a) bek.\n\nSzámv. tv. 19. § (1) bek.","Eszámvr. \n7. §  (3) A beszámoló formáját az egyéb szervezet által folytatott tevékenység, az éves összes bevétel (az alaptevékenység és a vállalkozási tevékenység összes bevételének) nagysága, valamint a könyvvezetés módja határozza meg.\n(4)  c) a Tv. szerinti éves beszámoló.(Számv. tv.)\n8. § (3a) Az éves beszámolóval egyidejűleg üzleti jelentést nem kell készíteni.\nSzámv.tv.19. § (1) Az éves beszámoló mérlegből, eredménykimutatásból és kiegészítő mellékletből áll. "]
["V.",4,2,"\nAz éves beszámoló a  Számv. tv. szerinti eredménykimutatást tartalmazta-e?\n"]
["V.",4,3,"\nAz éves beszámoló a Számv. tv. szerinti kiegészítő mellékletet  tartalmazta-e?\n"]
["V.",4,4,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazta-e a Civil tv.-ben meghatározott tartalmakat is?\n",null,"Civil tv. 29. § (4) - (5)  bek.\n\n","Civil tv. \n29. § (4) A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel felhasznált összegeket támogatásonként. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati, illetve nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, adományt kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat.\n(5) A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a szervezet által az üzleti évben végzett főbb tevékenységeket és programokat.\n"]
[{"$f":"A43","v":"V."},5,null,"\nAz egyesület - főszabály szerint - május 31-ig, dokumentumokkal igazoltan,  gondoskodott-e a beszámoló letétbe helyezéséről, közzétételéről?\n",null,"Eszámvr. 25. §\nCiivil tv. 30. § (1) - (2) bek. ","Eszámvr. \n25. § A civil szervezet a beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt a Civil tv. szerint hozza nyilvánosságra.\nCivil tv. \n30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget.\n"]
["V.",6,null,"Rendelkezik-e az egyesület a számviteli beszámoló jóváhagyására jogosult testület beszámolót elfogadó határozatával?",null,"\nCivil tv. 30. § (1) bek. ","Civil tv.\n30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.  \n"]
["V.",7,null,"Az egyesület a beszámolójával egyidejűleg, a jóváhagyott közhasznúsági mellékletet is közzétette-e?",null,"Civil tv. 29. § (3) bek. és 46. § (1) bek. \n\nCivil vhr. 12. § és melléklete\n\nEszámvr. 30. § (1)-(4) bek.","Civil tv. \n29. § (3) A civil szervezet köteles a beszámolójával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet is készíteni.\n46. § (1) A közhasznú szervezet, valamint közhasznú szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége köteles a beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet készíteni, amelyet a beszámolóval azonos módon köteles jóváhagyni, letétbe helyezni és közzétenni.\nCivil. vhr. \n12. § (1) A civil szervezet és a civil szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége az Ectv. 29. § (3) bekezdésében meghatározott, a közhasznú szervezet, valamint a közhasznú szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége pedig az Ectv. 46. § (1) bekezdésében meghatározott - a beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg elkészített - közhasznúsági mellékletét az e rendelet Mellékletének megfelelő, erre a célra rendszeresített formanyomtatványon készíti el.\nEszámvr.\n30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget.\n(3) A letétbe helyezett beszámolót, valamint közhasznúsági mellékletet a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon kell közzétenni, valamint adatainak lekérdezését a Civil Információs Portál számára lehetővé kell tenni.\n(4) Ha a civil szervezet saját honlappal rendelkezik, a közzétételi kötelezettség kiterjed a beszámoló, valamint közhasznúsági melléklet saját honlapon történő elhelyezésére is. A civil szervezet a saját honlapon közzétett adatok folyamatos megtekinthetőségét legalább a közzétételt követő második üzleti évre vonatkozó adatok közzétételéig biztosítja."]
["V.",8,null,"Amennyiben az egyesület éves bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) az előző két év átlagában meghaladta a 10 millió forintot, a beszámoló készítését legalább mérlegképes könyvelői végzettséggel rendelkező személy végezte-e? ",null,"Eszámvr. 15. § (1) és (2) bek.","Eszámvr. \n15. § (1) Az egyéb szervezet a Tv. 150. § (2) bekezdése szerinti könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével *   \na) olyan természetes személyt köteles megbízni, illetve ezen feladatok végzésére alkalmazni, aki okleveles könyvvizsgálói szakképesítéssel vagy mérlegképes könyvelői szakképesítéssel, illetve az engedélyezés szempontjából mérlegképes könyvelői szakképesítéssel egyenértékű szakképesítéssel (ez utóbbiak a továbbiakban együtt: mérlegképes könyvelői szakképesítés) és a tevékenység ellátására jogosító engedéllyel rendelkezik, vagy aki a Tv. 152/B. § szerinti bejelentést tett, vagy\nb) olyan számviteli szolgáltatást nyújtó társaságot köteles megbízni, amelynek a feladat irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével megbízott tagja, alkalmazottja megfelel az a) pontban meghatározott követelményeknek.\n(2) Mentesül az (1) bekezdésben előírt kötelezettség alól az az egyéb szervezet, amelynél az éves (éves szintre átszámított) (ár)bevétel a tárgyévet megelőző két üzleti év átlagában, ennek hiányában az üzleti évben várhatóan a 10 millió forintot nem haladja meg.\n"]
[{"$f":"A47","v":"V."},9,null,"\nHa az egyesület a beszámolóval, valamint a közhasznúsági melléklettel kapcsolatos letétbe helyezési és közzétételi kötelezettségét elmulasztotta, azt egy éven belül pótolta-e ?\n",null,"Civil tv. 30. § (5)  bek.","Civil tv.\n30. § (5) *  Ha a civil szervezet a beszámolóval, valamint közhasznúsági melléklettel kapcsolatos (1)-(3) bekezdés szerinti kötelezettségét elmulasztja és azt egy éven belül nem pótolja, a bíróság a civil szervezetet a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvény 37. § (2) bekezdésében megállapított mértékű pénzbírsággal sújthatja."]
[{"$f":"A46","v":"V."},10,null,"\nAz egyesület a számviteli beszámolóját leltárral alátámasztotta-e?\n",null,"Számv. tv. 69.§ (1) bek.","Számv. tv. \n69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza – az (5) bekezdés figyelembevételével – a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben.\n\n"]
[{"$f":"A49","v":"V."},10,1,"\nAz egyesület leltára tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza-e a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket és forrásokat mennyiségben és értékben?\n",null,"Számv. tv. 69. § (1) bek.","Számv. tv. 69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza - az (5) bekezdés figyelembevételével - a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben"]
["VI. ",null,null," Kiegészítő melléklettel kapcsolatos kérdések"]
[{"$f":"A51","v":"VI. "},1,null,"\nA szervezet elkészítette-e a kiegészítő mellékletet?\n",null,"Számv. tv. 88. § (1) bek. és\n 96. § (4) bek.","Számv. tv. \n88. § (1) A kiegészítő mellékletbe azokat a számszerű adatokat és szöveges magyarázatokat kell felvenni, amelyeket e törvény előír, továbbá mindazokat, amelyek a vállalkozó vagyoni, pénzügyi helyzetének, működése eredményének megbízható és valós bemutatásához a tulajdonosok, a befektetők, a hitelezők számára – a mérlegben, az eredménykimutatásban szereplőkön túlmenően – szükségesek. A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a sajátos tevékenységgel kapcsolatos – más jogszabályban előírt – információkat is.\n96. § (4) Az egyszerűsített éves beszámoló kiegészítő mellékletének a 88. § (4), (4a) és (5) bekezdése, a 89. § (4) bekezdés b) pontja, 89. § (6) bekezdése, a 90. § (2) bekezdése, a 90. § (3) bekezdés a)-c) pontja, a 90. § (7) bekezdése és a 90. § (9) bekezdés a)-e), és g) pontja szerinti adatokat kell tartalmaznia. A 91. § a) pont szerinti adatokból csak a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszámát kell bemutatni.\n"]
[{"$f":"A52","v":"VI. "},1,1,"\nKívánja kitölteni a kiegészítő melléklethez tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["VI. ",2,null,"\nA kiegészítő mellékletben ismertetésre került-e a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszer és annak főbb jellemzői?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",3,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre kerültek-e az alkalmazott értékelési eljárások és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerei?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",4,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e az értékcsökkenés elszámolásának gyakorisága?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",5,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e  az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolása?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",5,1,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e  az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatása?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",6,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a számviteli politikában meghatározott kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételek, költségek és ráfordítások összege és azok jellege?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4a) bek.","Számv. tv. 88. §  (4a) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a számviteli politikában meghatározott kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételek, költségek és ráfordítások összegét, azok jellegét"]
["VI. ",7,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e az ellenőrzés során feltárt jelentős összegű hibák eredménye, az eszközök és a források állományára gyakorolt - a mérlegben, az eredménykimutatásban a megfelelő tételeknél összevontan szereplő - hatása, évenkénti megbontásban?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (5) bek.","Számv. tv. 88. §  (5) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az ellenőrzés során feltárt jelentős összegű hibák eredményre, az eszközök és a források állományára gyakorolt - a mérlegben, az eredménykimutatásban a megfelelő tételeknél összevontan szereplő - hatását, évenkénti megbontásban."]
["VI. ",8,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e azon kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletek, amelyek bemutatásáról a számviteli törvény külön nem rendelkezik, ha ezen ügyletek lényegesek és nem a szokásos piaci feltételek között valósultak meg?\n",null,"Számv. tv. 89. § (6) bek.","Számv. tv. 89 § (6) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni azon kapcsolt felekkel lebonyolított ügyleteket, amelyek bemutatásáról e törvény külön nem rendelkezik, ha ezen ügyletek lényegesek és nem a szokásos piaci feltételek között valósultak meg. Ennek során be kell mutatni az ügyletek értékét, a kapcsolt féllel fennálló kapcsolat jellegét és az ügyletekkel kapcsolatos egyéb, a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez szükséges információkat. Az egyedi ügyletekre vonatkozó információk összesíthetők az ügyletek jellege szerint, ha az összesítés nem akadályozza az érintett ügyleteknek a vállalkozó pénzügyi helyzetére gyakorolt hatásának a megítélését."]
["VI. ",9,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezetnél a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak folyósított előlegek és kölcsönök összege, a nevükben vállalt garanciák, csoportonként összevontan, a kamat, a lényeges egyéb feltételek, a visszafizetett összegek és a visszafizetés feltételei egyidejű közlésével?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. b) pont","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) gazdasági társaságnál a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak folyósított előlegek és kölcsönök összegét, a nevükben vállalt garanciákat, csoportonként összevontan, a kamat, a lényeges egyéb feltételek, a visszafizetett összegek és a visszafizetés feltételei egyidejű közlésével;"]
["VI. ",10,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",11,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",12,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek. ","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",13,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",14,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",15,null,"\nBemutatásra került-e a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összege, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év; azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját"]
["VI. ",16,null,"\nBemutatásra került-e a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összege, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év; azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját"]
["VI. ",17,null,"\nBemutatásra került-e azoknak a pénzügyi kötelezettségeknek a teljes összege, amelyek a pénzügyi helyzet értékelése szempontjából jelentőséggel bírnak, de amelyek a mérlegben nem jelennek meg, különös tekintettel a jövőbeni nyugdíjfizetési, végkielégítési kötelezettségek, valamint a kapcsolt vállalkozásokkal szembeni kötelezettségek összegére?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. b) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) azoknak a pénzügyi kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek a pénzügyi helyzet értékelése szempontjából jelentőséggel bírnak, de amelyek a mérlegben nem jelennek meg, különös tekintettel a jövőbeni nyugdíjfizetési, végkielégítési kötelezettségek, valamint a kapcsolt vállalkozásokkal szembeni kötelezettségek összegére"]
["VI. ",18,null,"\nBemutatásra került-e azon mérlegen kívüli tételek és mérlegben nem szereplő megállapodások jellege, üzleti célja és pénzügyi kihatásai, amelyek bemutatásáról a számviteli törvény külön nem rendelkezik, ha e tételekből és megállapodásokból származó kockázatok vagy előnyök lényegesek, és bemutatásuk szükséges a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. c) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nc) azon mérlegen kívüli tételek és mérlegben nem szereplő megállapodások jellegét, üzleti célját és pénzügyi kihatásait, amelyek bemutatásáról e törvény külön nem rendelkezik, ha e tételekből és megállapodásokból származó kockázatok vagy előnyök lényegesek, és bemutatásuk szükséges a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez"]
["VI. ",19,null,"\nA szervezet alkalmazta-e a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelést?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek.","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl\n- a jogszabály további pontjait lásd alább -"]
["VI. ",19,1,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e az általános értékelési eljárásokkal számított piaci érték (jelenérték) esetén alkalmazott feltételek (így különösen: a diszkonttényező, a várható osztaléknövekedési ráta, a belső megtérülési ráta, az effektív hozam, az alternatív befektetés hozam)?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\na) az általános értékelési eljárásokkal számított piaci érték (jelenérték) esetén alkalmazott feltételeket (így különösen: a diszkonttényezőt, a várható osztaléknövekedési rátát, a belső megtérülési rátát, az effektív hozamot, az alternatív befektetés hozamát),\n"]
["VI. ",19,2,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a számított piaci érték meghatározásánál figyelembe vett tényezők?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. b) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nb) a számított piaci érték meghatározásánál figyelembe vett tényezőket,"]
["VI. ",19,3,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a valós értékelés értékelési különbözetének nagysága, tárgyévi változása, valamint az, hogy az eredményben, illetve a saját tőkében mekkora összeg került elszámolásra?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. c) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nc) a valós értékelés értékelési különbözetének nagyságát, tárgyévi változását, valamint azt, hogy az eredményben, illetve a saját tőkében mekkora összeg került elszámolásra,"]
["VI. ",19,4,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a pénzügyi instrumentumok csoportjai és valós értékük?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. d) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nd) a pénzügyi instrumentumok csoportjait és valós értékét,"]
["VI. ",19,5,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a származékos ügyletek csoportjai és azok nagysága (szerződés szerinti értéken), lejárati ideje, valamint a cash-flow-ra és az eredményre gyakorolt várható hatása (valós érték)?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. e) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\ne) a származékos ügyletek csoportjait, nagyságát (szerződés szerinti értéken), lejárati idejét, valamint a cash-flow-ra és az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét),"]
["VI. ",19,6,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a valós értékelés értékelési tartalékának tárgyévi változása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. g) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\ng) a valós értékelés értékelési tartalékának tárgyévi változását,"]
["VI. ",20,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszáma, bérköltsége és személyi jellegű egyéb kifizetései állománycsoportonként, valamint a bérjárulékok jogcímenként megbontva?\n",null,"Számv. tv. 91. § a) pont","Számv. tv. 91. § A kiegészítő mellékletben meg kell adni:  \na) a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszámát, bérköltségét és személyi jellegű egyéb kifizetéseit állománycsoportonként, valamint a bérjárulékokat jogcímenként megbontva;"]
[{"$f":"A79","v":"VI. "},21,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatták-e támogatásonként a támogatási program keretében végleges jelleggel felhasznált összegeket?\n",null,"Civil. tv. 29 § (4) bek.","Civil tv. 29. § (4) A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel felhasznált összegeket támogatásonként. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati, illetve nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, adományt kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat."]
[{"$f":"A79","v":"VI. "},22,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a szervezet által az üzleti évben végzett főbb tevékenységek és programok?\n",null,"Civil. tv. 29 § (5) bek.","Civil tv. 29 § (5) A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a szervezet által az üzleti évben végzett főbb tevékenységeket és programokat."]
["VI. ",23,null,"\nA szervezet élt-e az értékhelyesbítés lehetőségével?\n",null,"Számv. tv. 59. § (1) bek. és 96. § (4a) bek. ","Számv. tv. \n59. § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az értékhelyesbítések nyitó értékét, növekedését, csökkenését, záró értékét legalább vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, ingatlanok, ideértve az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogokat is, műszaki berendezések, gépek, járművek, továbbá egyéb berendezések, felszerelések, járművek, tenyészállatok, tartós tulajdoni részesedést jelentő befektetések részletezésben. A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elveit és módszereit.\n96. § (4a) Ha az egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, akkor a kiegészítő mellékletben be kell mutatnia az 58. § (1) bekezdése és az 59. § (1) bekezdése szerinti adatokat."]
["VI. ",23,1,"\nA kiegészítő mellékletben ismertetésre került-e a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elvei és módszerei?\n",null,"Számv. tv. 59. § (1) bek.és 96. § (4a) bek. ","Számv. tv. \n59. § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az értékhelyesbítések nyitó értékét, növekedését, csökkenését, záró értékét legalább vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, ingatlanok, ideértve az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogokat is, műszaki berendezések, gépek, járművek, továbbá egyéb berendezések, felszerelések, járművek, tenyészállatok, tartós tulajdoni részesedést jelentő befektetések részletezésben. A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elveit és módszereit.\n96. § (4a) Ha az egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, akkor a kiegészítő mellékletben be kell mutatnia az 58. § (1) bekezdése és az 59. § (1) bekezdése szerinti adatokat.\n"]
["VI. ",24,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a beszámoló mérleg tételeinek összegét és tartalmát, amennyiben azok jelentősnek minősültek?\n",null,"Számv. tv. 96. § (3a) bek.","Számv. tv. 96. § (3a) A (2) és (3) bekezdés alkalmazása során összevont, arab számmal jelölt tételek összegét, azok tartalmát külön-külön be kell mutatni a kiegészítő mellékletben, amennyiben azok jelentősnek minősülnek."]
["VI. ",25,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a beszámoló eredménykimutatás tételeinek összegét és tartalmát, amennyiben azok jelentősnek minősültek?\n",null,"Számv. tv. 96. § (3a) bek.","Számv. tv. 96. § (3a) A (2) és (3) bekezdés alkalmazása során összevont, arab számmal jelölt tételek összegét, azok tartalmát külön-külön be kell mutatni a kiegészítő mellékletben, amennyiben azok jelentősnek minősülnek."]
["VI. ",26,null,"\nA következő blokkban az éves beszámolóhoz kapcsolódó kiegészítő mellékletre vonatkozó olyan kérdések szerepelnek, melyek az egyszerűsített éves beszámolóhoz kapcsolódó kiegészítő melléklet tartalmán túli követelményekre kérdeznek rá, a konszolidációs kötelezettség miatti információk kivételével. Kívánja ezeket a kérdéseket is megválaszolni?\n"]
["VI. ",27,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegek támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban?\n",null,"Számv. tv. 93. § (3) bek.\n","Számv. tv. 93 §\n(3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat. Ha jogszabály erről külön rendelkezik, további információkat kell a kiegészítő mellékletben megadni annak érdekében, hogy a támogatások felhasználásának és az államháztartás alrendszereihez tartozó vagyon használatának nyilvánossága biztosított és ellenőrizhető legyen.\n"]
["VI. ",28,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó adatok?\n",null,"Számv. tv. 93. § (3) bek.\n","Számv. tv. 93 §\n(3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat. Ha jogszabály erről külön rendelkezik, további információkat kell a kiegészítő mellékletben megadni annak érdekében, hogy a támogatások felhasználásának és az államháztartás alrendszereihez tartozó vagyon használatának nyilvánossága biztosított és ellenőrizhető legyen.\n"]
["VI. ",29,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a legalább a Számv. tv. 7.számú melléklet szerinti cash flow kimutatást?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (6) bek.","Számv. tv. 88. §  (6) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell legalább a 7. számú melléklet szerinti tartalmú cash flow-kimutatást is."]
["VI. ",30,null,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor erre a kötelezettségre kiemelten és egyértelműen van-e utalás a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. a) pont","Számv. tv. 88. §  (8)  Ha e törvény, illetve más jogszabály előírása szerint a vállalkozónál a könyvvizsgálat kötelező, akkor\na) erre a kötelezettségre a beszámoló kiegészítő mellékletében kiemelten és egyértelműen utalni kell, továbbá\n"]
["VI. ",30,1,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor bemutatásra került-e a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díj?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. b) pont","Számv. tv. 88. §  (8)  Ha e törvény, illetve más jogszabály előírása szerint a vállalkozónál a könyvvizsgálat kötelező, akkor\nb) a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díjat, valamint a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjakat külön-külön összesítve."]
["VI. ",30,2,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor bemutatásra kerültek-e  a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjak külön-külön összesítve?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. b) pont","Számv. tv. 88. §  (8) Ha e törvény, illetve más jogszabály előírása szerint a vállalkozónál a könyvvizsgálat kötelező, akkor\nb) a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díjat, valamint a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjakat külön-külön összesítve."]
["VI. ",31,null,"\nKiegészítő mellékletében feltüntette-e a szervezet annak a felelős személynek a nyilvános adatait, aki  meg volt bízva a könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, az éves beszámoló elkészítésével?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (9) bek.","Számv. tv. 88. §  (9)  Ha a vállalkozóra vonatkozik a 151. § (1) bekezdés szerinti kötelezettség, a kiegészítő mellékletben fel kell tüntetni a könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításáért, vezetéséért felelős személy - a 151. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásban szereplő - nyilvános adatait."]
["VI. ",32,null,"\nA mérleghez és az eredménykimutatáshoz kapcsolódó adatokat, magyarázatokat a kiegészítő mellékletben abban a sorrendben mutatták-e be, ahogyan a tételek a mérlegben és az eredménykimutatásban szerepelnek?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (10) bek.","Számv. tv. 88. §  (10)  A kiegészítő mellékletben szereplő, a mérleghez és az eredménykimutatáshoz kapcsolódó adatokat, magyarázatokat abban a sorrendben kell bemutatni, ahogyan a tételek a mérlegben és az eredménykimutatásban szerepelnek."]
["VI. ",33,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő szervezetnek egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozása?\n",null,"Számv. tv. 89 § (1) bek. d) pont","Számv. tv. 89 § (1)  A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:\nd) minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő vállalkozónak egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozása."]
["VI. ",34,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezetnél a vezető tisztségviselők,  a felügyelő bizottság tagjainak tevékenységükért az üzleti év után járó járandóság összege, csoportonként összevontan?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. a) pont","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) gazdasági társaságnál a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak tevékenységükért az üzleti év után járó járandóság összegét, csoportonként összevontan;"]
["VI. ",35,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezet korábbi vezető tisztségviselőivel,  felügyelő bizottsági tagjaival szembeni nyugdíjfizetési kötelezettség teljes összege, csoportonként összevontan?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. c) pont","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nc) a gazdasági társaság korábbi vezető tisztségviselőivel, igazgatósági, felügyelő bizottsági tagjaival szembeni nyugdíjfizetési kötelezettség teljes összegét, csoportonként összevontan;\n"]
["VI. ",36,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e minden olyan, a szervezet képviseletére jogosult személynek a neve és lakóhelye, aki az éves beszámolót köteles aláírni?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. d) pont","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nd) minden olyan, a vállalkozó képviseletére jogosult személynek a nevét és lakóhelyét, aki az éves beszámolót köteles aláírni."]
["VI. ",37,null,"\nA szervezet a kiegészítő mellékletben megadta-e a székhelyének és - ha beszámolóját interneten is közzéteszi - internetes honlapjának pontos címét, elérhetőségét?\n",null,"Számv. tv. 89. § (5) bek.","Számv. tv. 89 § (5)  A kiegészítő mellékletben meg kell adni a vállalkozó székhelyének és - ha beszámolóját és a kapcsolódó üzleti jelentést interneten is közzéteszi - internetes honlapjának pontos címét, elérhetőségét."]
["VI. ",38,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a bevételek aktív időbeli elhatárolásának a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \na) a bevételek aktív időbeli elhatárolásának,\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VI. ",39,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a halasztott ráfordításoknak a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. b) pont","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nb) a halasztott ráfordításoknak,\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VI. ",40,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolásának a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. c) pont","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nc) a költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolásának,\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VI. ",41,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a halasztott bevételeknek a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. d) pont","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nd) a halasztott bevételeknek\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VI. ",42,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a lekötött tartalék jogcímek szerint megbontva?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. d) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nd) a lekötött tartalékot jogcímek szerint megbontva."]
["VI. ",43,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (4)  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\na) mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben. Ezeken belül külön kell bemutatni ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati idejét, szerződés szerinti értékét (kötési árát, árfolyamát), az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét, ha az megállapítható), a cash-flowra gyakorolt várható hatását, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben;\n"]
["VI. ",43,1,"\nHa igen, akkor bemutatásra kerület-e ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati ideje, szerződés szerinti értéke (kötési ár, árfolyam), az eredményre gyakorolt várható hatása (valós értéke, ha az megállapítható), a cash flow-ra gyakorolt várható hatása, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (4)  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\na)  mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben. Ezeken belül külön kell bemutatni ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati idejét, szerződés szerinti értékét (kötési árát, árfolyamát), az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét, ha az megállapítható), a cash-flowra gyakorolt várható hatását, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben;\n"]
["VI. ",44,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a bekerülési értéken értékelt befektetett pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének a valós értéket jelentősen meghaladó összege esetén azok könyv szerinti értéke és valós értéke, valamint annak indoklása, hogy miért nem számolták el az értékvesztést, ideértve a bizonyítékot annak a feltételezésnek az igazolására, hogy legalább a könyv szerinti érték meg fog térülni?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. b) pont","Számv. tv. 90 § (4)  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\nb)  a bekerülési értéken értékelt befektetett pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének a valós értéket jelentősen meghaladó összege esetén azok könyv szerinti értékét és valós értékét, valamint annak indoklását, hogy miért nem számolták el az értékvesztést, ideértve a bizonyítékot annak a feltételezésnek az igazolására, hogy legalább a könyv szerinti érték meg fog térülni;\n"]
["VI. ",45,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a tárgyévben lezárt származékos ügyletek eredménye és cash flow-ra gyakorolt hatása ügyletfajtánként, fedezeti és nem fedezeti ügylet, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. c) pont","Számv. tv. 90 § (4)  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\nc) a tárgyévben lezárt származékos ügyletek eredményét és cash-flowra gyakorolt hatását ügyletfajtánként, fedezeti és nem fedezeti ügylet, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben."]
["VI. ",46,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a hátrasorolt eszközök értéke jogcímek szerinti részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (5) bek.","Számv. tv. \n90 § (5) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a hátrasorolt eszközök értékét jogcímek szerinti részletezésben.\n3. § (8) 19. hátrasorolt eszköz: az a követelés, illetve hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely az adósnál, illetve az értékpapír kibocsátójánál hátrasorolt kötelezettségnek minősül, és amely felett az adós, illetve az értékpapír kibocsátó felszámolása, csődje esetén csak a többi hitelező kielégítése után lehet rendelkezni, illetve kiegyenlíteni; "]
["VI. ",47,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a saját tőke elemeinek üzleti éven belüli változása, annak okai, különös tekintettel a jegyzett tőke változásaira?\n",null,"Számv. tv. 90. § (6) bek.","Számv. tv. 90 § (6)  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a saját tőke elemeinek üzleti éven belüli változását, annak okait, különös tekintettel a jegyzett tőke változásaira. Ismertetni kell azt is, hogy a jegyzett tőkéből milyen értéket képvisel és hogyan változott az anyavállalat, a leányvállalat(ok), közös vezetésű vállalkozás(ok), társult vállalkozás(ok) által jegyzett összeg."]
["VI. ",48,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a  fedezeti ügyletek hatékonysága, bemutatva azt, hogy a tárgyévi eredményben, illetve a saját tőkében mekkora veszteséget (illetve nyereséget) ellentételeztek, amelyek ezáltal nem jelentek meg a mérlegben és az eredménykimutatásban?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. f) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nf) a fedezeti ügyletek hatékonyságát, bemutatva azt, hogy a tárgyévi eredményben, illetve a saját tőkében mekkora veszteséget (illetve nyereséget) ellentételeztek, amelyek ezáltal nem jelentek meg a mérlegben és az eredménykimutatásban,"]
["VI. ",49,null,"\n A kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésről a valós értéken történő értékelésre való áttérés, illetve a valós értéken történő értékelésről a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésre való áttérés hatása a tárgyévi eredményre, valamint ehhez kapcsolódóan az áttérést megelőző üzleti évi beszámoló adatainak az áttérés szerinti átrendezése az összehasonlíthatóság érdekében?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. h) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nh) a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésről a valós értéken történő értékelésre való áttérés, illetve a valós értéken történő értékelésről a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésre való áttérés hatását a tárgyévi eredményre, valamint ehhez kapcsolódóan az áttérést megelőző üzleti évi beszámoló adatainak az áttérés szerinti átrendezését az összehasonlíthatóság érdekében."]
["VI. ",50,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e azok az összegek, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek? \n",null,"Számv. tv. 91. § c) pont","Számv. tv. 91. §  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nc) azokat az összegeket, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek; ha a tétel átmeneti jellegű, a jövőbeni hatást is be kell mutatni;"]
["VI. ",50,1,"\nAbban az esetben ha a tétel(ek) átmeneti jellegű(ek), a jövőbeni hatás(uk) is bemutatásra került-e?\n",null,"Számv. tv. 91. § c) pont","Számv. tv. 91. §  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nc) azokat az összegeket, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek; ha a tétel átmeneti jellegű, a jövőbeni hatást is be kell mutatni;"]
["VI. ",51,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e azon egyéb bevételek és egyéb ráfordítások, illetve pénzügyi műveletek bevételei és ráfordításai tételei melyeknek számszerűsített hatása van a társasági adóra, és jelentős összegűek?\n",null,"Számv. tv. 91. § d) pont","Számv. tv. 91. §  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nd) azon egyéb bevételek és egyéb ráfordítások, illetve pénzügyi műveletek bevételei és ráfordításai tételeinek társasági adóra gyakorolt számszerűsített hatását, amelyek jelentős összegűek;"]
["VI. ",52,null,"\nA kiegészítő mellékletben  összeghatártól függetlenül szerepelnek-e azok a tételek, amelyek tőkeműveletekhez, illetve átalakuláshoz, egyesüléshez, szétváláshoz kapcsolódnak?\n",null,"Számv. tv. 91. § e) pont","Számv. tv. 91. § *  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\ne) összeghatártól függetlenül azokat a tételeket, amelyek tőkeműveletekhez, illetve átalakuláshoz, egyesüléshez, szétváláshoz kapcsolódnak."]
["VI. ",53,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e legalább a mérlegtételek szerinti bontásban az immateriális javak, a tárgyi eszközök nyitó bruttó értéke, annak növekedése, csökkenése, záró bruttó értéke, külön az átsorolások, továbbá a halmozott értékcsökkenés nyitó értéke, tárgyévi növekedése, csökkenése, záró értéke, külön az átsorolások, a tárgyévi értékcsökkenési leírás összege?\n",null,"Számv. tv. 92. § (1) bek.","Számv. tv. 92 § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az immateriális javak, a tárgyi eszközök nyitó bruttó értékét, annak növekedését, csökkenését, záró bruttó értékét, külön az átsorolásokat, továbbá a halmozott értékcsökkenés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, csökkenését, záró értékét, külön az átsorolásokat, a tárgyévi értékcsökkenési leírás összegét legalább a mérlegtételek szerinti bontásban."]
[{"$f":"A117","v":"VI. "},54,null,"\nA kiegészítő mellékletben a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben bemutatták-e az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel? \n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
["VI. ",54,1,"\nA kiegészítő mellékletben a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben bemutatták-e a terven felüli értékcsökkenés és a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összegét?\n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
["VI. ",55,null,"\nA jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenést, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertették-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
["VI. ",56,null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a befektetett pénzügyi eszközök értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. a) pont","Számv. tv. 92 § (3)  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a befektetett pénzügyi eszközök,\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.\n"]
["VI. ",57,null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a készletek értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. b) pont","Számv. tv. 92 § (3)  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) a készletek,\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.\n"]
["VI. ",58,null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a forgóeszközök között kimutatott értékpapírok értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. c) pont","Számv. tv. 92 § (3)  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nc) a forgóeszközök között kimutatott értékpapírok\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit."]
["VI. ",59,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazta-e az exportértékesítés árbevételét termékexport és szolgáltatásexport szerinti, az importbeszerzés értékét termékimport és szolgáltatásimport szerinti tagolásban, továbbá az Európai Unió, valamint más, az Európai Unión kívüli országok szerinti, illetve ezen belül földrajzilag elhatárolt piacok szerinti bontásban?\n",null,"Számv. tv. 93. § (1) bek. a) pont","Számv. tv. 93 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \na)  az exportértékesítés árbevételét termékexport és szolgáltatásexport szerinti, az importbeszerzés értékét termékimport és szolgáltatásimport szerinti tagolásban, továbbá az Európai Unió, valamint más, az Európai Unión kívüli országok szerinti, illetve ezen belül földrajzilag elhatárolt piacok szerinti bontásban (a földrajzi elkülönítést a vállalkozó gazdálkodása sajátosságainak figyelembevételével alakítja ki)"]
["VI. ",60,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazta-e az értékesítés nettó árbevételét főbb tevékenységenkénti megbontásban, amennyiben az egyes tevékenységek, szolgáltatások jelentősen különböznek egymástól?\n",null,"Számv. tv. 93. § (1) bek. b) pont","Számv. tv. 93 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nb)  az értékesítés nettó árbevételét főbb tevékenységenkénti megbontásban, amennyiben az egyes tevékenységek, szolgáltatások jelentősen különböznek egymástól."]
["VI. ",61,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a környezet védelmét közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök  Számv. tv. 92. § (1) bekezdése szerint részletezett adatai?\n",null,"Számv. tv.  94. § (1) bek.","Számv. tv. 94. § (1) A környezet védelmét közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök - 92. § (1) bekezdése szerint - részletezett adatait a kiegészítő mellékletben külön be kell mutatni.  "]
["VI. ",62,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok nyitó és záró készletének mennyiségi és értékadatai, a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok mennyiségének és értékének tárgyévi növekedése és csökkenése a vonatkozó jogszabály szerinti veszélyességi osztályok alapján?\n",null,"Számv. tv. 94. § (2) bek.","Számv. tv. 94. § (2) A kiegészítő mellékletben a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok nyitó és záró készletének mennyiségi és értékadatait, a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok mennyiségének és értékének tárgyévi növekedését és csökkenését a vonatkozó jogszabály szerinti veszélyességi osztályok alapján kell bemutatni."]
["VI. ",63,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e jogcímenként elkülönítetten a környezetvédelmi kötelezettségek, a környezet védelmét szolgáló jövőbeni költségek fedezetére a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben képzett céltartalék összege, továbbá a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben környezetvédelemmel kapcsolatosan elszámolt költségek összege, valamint a kötelezettségek között ki nem mutatott környezetvédelmi, helyreállítási kötelezettségek várható összege?\n",null,"Számv. tv. 94. § (3) bek.","Számv. tv. 94. § (3) A kiegészítő mellékletben - jogcímenként elkülönítetten - be kell mutatni a környezetvédelmi kötelezettségek, a környezet védelmét szolgáló jövőbeni költségek fedezetére a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben képzett céltartalék összegét, továbbá a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben környezetvédelemmel kapcsolatosan elszámolt költségek összegét, valamint a kötelezettségek között ki nem mutatott környezetvédelmi, helyreállítási kötelezettségek várható összegét."]
["VI. ",64,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a külföldi telephelyek főbb adatai telephelyenként külön-külön, így különösen azok megnevezése, címe, befogadó országa, a működéshez tartósan rendelkezésre bocsátott eszközök értéke, a külföldi gazdálkodásból származó követelések és kötelezettségek, a külföldi gazdálkodásból származó adózott eredmény és a külföldön befizetett főbb adók összege?\n",null,"Számv. tv. 94/A. § ","Számv. tv. 94/A. § A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a külföldi telephelyek főbb adatait telephelyenként külön-külön, így különösen azok megnevezését, címét, befogadó országát, a működéshez tartósan rendelkezésre bocsátott eszközök értékét, a külföldi gazdálkodásból származó követelések és kötelezettségek, a külföldi gazdálkodásból származó adózott eredmény és a külföldön befizetett főbb adók összegét."]
["VI. ",65,null,"\nA kiegészítő mellékletben a mérleg és az eredménykimutatás adatai tartalmukat tekintve az előző időszaki adatokkal összehasonlíthatók-e?\n ",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["VI. ",65,1,"\nHa az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor a kiegészítő mellékletben indoklásra és bemutatásra került-e annak az oka?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell."]
["VI. ",66,null,"\nAz előző üzleti év(ek) éves beszámolójában jelentős összegű hiba megállapítása esetén  - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett bemutatták-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["VI. ",66,1,"\nHa igen, akkor a mérlegben és az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek-e az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["VI. ",67,null,"\nAbban az esetben, ha egy eszköz vagy kötelezettség a mérleg több tételében is elhelyezhető, illetve ha egy adott eszköz vagy kötelezettség minősítése az egyik üzleti évről a másikra megváltozott, akkor az alkalmazott megoldás számszerűsítve, az összetartozás, az összehasonlíthatóság tételhivatkozásaival bemutatásra került-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 19. § (4) bek.","Számv. tv. 19. § (4) Ha egy eszköz vagy kötelezettség a mérleg több tételében is elhelyezhető, illetve ha egy adott eszköz vagy kötelezettség minősítése az egyik üzleti évről a másikra megváltozik, akkor az alkalmazott megoldást a kiegészítő mellékletben számszerűsítve, az összetartozás, az összehasonlíthatóság tételhivatkozásaival meg kell adni."]
["VI. ",68,null,"\nAbban az esetben, ha a szervezet az egymást követő két üzleti évben nem azonos változat szerint készítette a mérleget, akkor megindokolta-e az egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 22. § (1) bek.","Számv. tv. 22. § (1) A mérleg tagolását az 1. számú melléklet tartalmazza, \"A\", illetve \"B\" változatban. A vállalkozó az \"A\", illetve \"B\" változat közül választhat. Amennyiben azonban a vállalkozó az egymást követő üzleti évben nem azonos változat szerint készíti a mérleget, biztosítania kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. Egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben indokolni kell"]
["VI. ",69,null,"\nAbban az esetben, ha a szervezet az egymást követő két üzleti évben nem azonos változat szerint készítette a mérleget, akkor a kiegészítő mellékletben biztosítva volt-e, hogy a tárgyév adatai az előző üzleti év adataival összehasonlíthatók legyenek?\n",null,"Számv. tv. 22. § (1) bek.","Számv. tv. 22. § (1) A mérleg tagolását az 1. számú melléklet tartalmazza, \"A\", illetve \"B\" változatban. A vállalkozó az \"A\", illetve \"B\" változat közül választhat. Amennyiben azonban a vállalkozó az egymást követő üzleti évben nem azonos változat szerint készíti a mérleget, biztosítania kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. Egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben indokolni kell"]
["VII.",null,null,"Számviteli politikára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A137","v":"VII."},1,null,"\nA szervezet képviseletére jogosult gondoskodott-e a számviteli politika elkészítéséről, módosításáról, hatályba léptetéséről?\n",null,"Számv. tv.   14. § (3) és (12)  bek.","Számv.tv.\n14. § (3)A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát.  \n(12)   A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
[{"$f":"A138","v":"VII."},1,1,"\nA számviteli politikán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["VII.",2,null,"\nA szervezet a számviteli politkában rögzítette-e az adottságainak és körülményeinek leginkább megfelelő, a törvényi előírások végrehajtását biztosító módszereket, eszközöket?\n",null,"Számv. tv. 14. § (3)  bek.\n","Számv. tv. 14. § (3) A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát.   \n\n"]
["VII.",3,null,"\nTartalmazta-e a számviteli politika, hogy a szervezet a számviteli elszámolás, értékelés szempontjából mit tekint  \n- jelentősnek, nem jelentősnek, \n- lényegesnek, nem lényegesnek, \n- kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételnek, költségnek, ráfordításnak, továbbá \nmeghatározta-e azt, hogy a törvényben biztosított választási, minősítési lehetőségek közül melyeket, milyen feltételek fennállása esetén alkalmaz, az alkalmazott gyakorlatot milyen okok miatt kell megváltoztatni?\n",null,"Számv. tv.   14. § (4)  bek.","Számv. tv. 14. § (4)  A számviteli politika keretében írásban rögzíteni kell - többek között - azokat a gazdálkodóra jellemző szabályokat, előírásokat, módszereket, amelyekkel meghatározza, hogy mit tekint a számviteli elszámolás, az értékelés szempontjából lényegesnek, jelentősnek, nem lényegesnek, nem jelentősnek, kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételnek, költségnek, ráfordításnak továbbá meghatározza azt, hogy a törvényben biztosított választási, minősítési lehetőségek közül melyeket, milyen feltételek fennállása esetén alkalmaz, az alkalmazott gyakorlatot milyen okok miatt kell megváltoztatni.\n"]
["VIII.",null,null,"Az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A142","v":"VIII."},1,null,"\nA szervezet elkészítette-e az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5) a) pont és (11) bek.\n","Számv. tv. 14. § \n(5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:\na) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n(11)  Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)–(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni.\n\n"]
[{"$f":"A143","v":"VIII."},1,1,"\nAz  eszközök és a források  leltárkészítési és leltározási szabályzatát a gazdálkodó képviseletére jogosult személy hatályba léptette-e? \n",null,"Számv. tv. 14. § (5) bek. a) pont és (12) bek.\n","Számv. tv. 14. §\n(5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:\na) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
["VIII.",1,2,"\nAz eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["VIII.",2,null,"\nKívánja kitölteni az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatához tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["VIII.",2,1,"\nA számviteli politika, vagy a számviteli politika keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata a szervezet adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelően tartalmazza-e az év végi záráshoz, a beszámoló készítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltár összeállításának kötelezettségét, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza a szervezet mérlegfordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben?\n",null,"Számv. tv. 14. § (3) bek. és (5) bek. a) pont, \n69. § (1) bek.","Számv. tv. \n14. § (3) A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát. \n(5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: a) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza - az (5) bekezdés figyelembevételével - a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben"]
["VIII.",3,1,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy  ha a számviteli alapelvnek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárába bekerülő adatok valódiságáról a szabályzatban meghatározott időszakonként, de legalább három évente mennyiségi felvétellel köteles meggyőződni?\n",null,"Számv. tv. 69. § (3) bek.","Számv. tv. 69. § (3) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és azt az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában meghatározott időszakonként, de legalább háromévente mennyiségi felvétellel, illetve minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["VIII.",3,2,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy  ha a számviteli alapelvnek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vagy nem folyamatosan vezet, a mérlegtételeket alátámasztó leltárba bekerülő adatok valódiságáról, a szervezet mennyiségi felvétellel történő leltározással köteles meggyőződni, az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan?\n",null,"Számv. tv. 69. § (4) bek.","Számv. tv. 69. § (4) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vezet, vagy e nyilvántartást nem folyamatosan vezeti, akkor a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó leltározást mennyiségi felvétellel, illetve a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["VIII.",4,null,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell a leltárba bekerülő adatok valódiságáról meggyőződni?\n",null,"Számv. tv. 69. § (3)-(4) bek.\n","Számv. tv. 69. §\n (3) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és azt az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában meghatározott időszakonként, de legalább háromévente mennyiségi felvétellel, illetve minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie.\n(4) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vezet, vagy e nyilvántartást nem folyamatosan vezeti, akkor a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó leltározást mennyiségi felvétellel, illetve a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["VIII.",5,1,"\nRendelkezett-e az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzat a szervezet adottságainak és körülményeinek megfelelően, a szükség esetén készített közbenső mérleg összeállításának alapját képező leltározási kötelezettségről, és annak tartalmi követelményeiről?\n ",null,"Számv. tv. 21. § (2)-(3) bek.","Számv. tv. 21. § \n(2) A közbenső mérleget - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - a fordulónapra vonatkozó analitikus és főkönyvi nyilvántartások adatai alapján, a mérlegtételek üzleti év végi értékelésére vonatkozó előírásainak figyelembevételével, eredménykimutatással alátámasztottan, utólag is ellenőrizhető módon - leltár alapján - kell összeállítani.\n(3) A leltárnak tartalmaznia kell az analitikus, illetve a főkönyvi nyilvántartásokból az eszközöknek és a forrásoknak a közbenső mérleg fordulónapjára vonatkozó adatait, továbbá azoknak az üzleti év végi értékelése során alkalmazandó korrekcióit (terven felüli értékcsökkenés, értékvesztés elszámolás, céltartalékképzés, időbeli elhatárolások), az azokat alátámasztó számításokat."]
["VIII.",5,2,"\nRendelkezett-e a szervezet számviteli politikája vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata a közbenső mérleg és az annak alátámasztására készített leltár könyvvizsgálói felülvizsgálatáról, ha arra saját döntése vagy a számviteli törvény szerint a szervezet kötelezett?\n",null,"Számv. tv. 21. § (5) bek.","Számv. tv. 21. §\n(5)  Amennyiben a vállalkozónál a könyvvizsgálat a 155. § szerint kötelező, a könyvvizsgálati kötelezettség a jogszabály által előírt közbenső mérlegre is vonatkozik.\n"]
["VIII.",6,null,"\nRendelkezett-e a szervezet számviteli politikája vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata arról, hogy a leltár tételek értékelését a Számv. tv. előírásainak figyelembevételével az eszközök és a források értékelési szabályzata alapján kell elvégezni?\n ",null,"Számv. tv. 15. § (3) bek., 16. § (1) bek., 46. § (3) bek., 58. § (1) bek.","Számv. tv. \n15. § (3) A könyvvitelben rögzített és a beszámolóban szereplő tételeknek a valóságban is megtalálhatóknak, bizonyíthatóknak, kívülállók által is megállapíthatóknak kell lenniük. Értékelésük meg kell, hogy feleljen az e törvényben előírt értékelési elveknek és az azokhoz kapcsolódó értékelési eljárásoknak (a valódiság elve).\n16. § (1) Az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvvezetés és a beszámoló elkészítése során egyedileg kell rögzíteni és értékelni (az egyedi értékelés elve). A beszámoló elkészítése során - a (3)-(5) bekezdésben és a 46. § (3) bekezdésében foglaltak alapján - az egyedi értékelés elve e törvény szerinti esetekben sajátosan érvényesülhet. \n46. § (3)  Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n58. § (1) Amennyiben a vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, illetve kötelező az 57. § (2) bekezdése szerinti visszaírás, akkor a piaci értékelésbe bevont, illetve a visszaírással érintett eszközök esetében a leltárnak - többek között - tartalmaznia kell:  \na) az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értékét;\nb) az egyedi eszköznek e törvény szerint elszámolt értékcsökkenéssel, értékvesztéssel csökkentett, a (2) bekezdés szerinti visszaírással növelt bekerülési értékét (könyv szerinti nettó értékét);\nc) az a)-b) pontok szerinti értékek különbözetét.\n"]
["VIII.",7,null,"\nRögzítették-e a szervezet számviteli politikájában vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában, hogy a beszámolót alátámasztó leltárakat, értékeléseket legalább 8 évig meg kell őrizni? \n",null,"Számv.tv.169. § (1)  bek. ","Számv.tv.169. § (1)  A gazdálkodó az üzleti évről készített beszámolót, az üzleti jelentést, valamint az azokat alátámasztó leltárt, értékelést, főkönyvi kivonatot, továbbá a naplófőkönyvet, vagy más, a törvény követelményeinek megfelelő nyilvántartást olvasható formában legalább 8 évig köteles megőrizni.  "]
["IX.",null,null,"Az eszközök és a források értékelési szabályzatára vonatkozó kérdések"]
[null,null,"Az értékelés általános szabályai "]
[{"$f":"A155","v":"IX."},1,null,"\nAz egyesület elkészítette-e a számviteli politika keretében az  eszközök és a források értékelési szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5) bek. b) pont ","Számv. tv. 14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: \nb) az eszközök és a források értékelési szabályzatát;"]
[{"$f":"A157","v":"IX."},2,null,"\nAz  eszközök és a források értékelési szabályzatát a gazdálkodó képviseletére jogosult személy hatályba léptette-e?\n ",null,"Számv. tv. 14. § (5) bek. b) pont és (12)  bek.","Számv. tv.  \n14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: b) az eszközök és a források értékelési szabályzatát;\n (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
[{"$f":"A158","v":"IX."},3,null,"\nAz  eszközök és a források értékelési szabályzatán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["IX.",4,null,"\nKívánja kitölteni az eszközök és a források értékelési szabályzatához tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["IX.",4,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az alkalmazott értékelési elv?\n",null,"Számv. tv. 46. § (1)  bek.","Számv. tv. 46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn. "]
["IX.",4,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában szabályozásra került-e az alkalmazott értékelési elveknél az, hogy milyen eset(ek)ben változtatható(k) meg?\n",null,"Számv. tv. 46. § (2)  bek.","Számv. tv. 46. §(2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell."]
["IX.",4,3,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában  rögzítették-e, hogy minden változást, amit az értékelési elvekben alkalmaznak, annak tartósan, legalább egy éven túl jelentkeznie kell?\n",null,"Számv. tv. 46. § (2)  bek.","Számv. tv. 46. § (2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell."]
["IX.",4,4," \nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy a mérlegtételek értékelése során minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált, figyelembe kell venni? \n",null,"Számv. tv. 46. § (4)  bek.","Számv. tv. 46. § (4) A mérlegben kimutatott eredmény meghatározásakor, a mérlegtételek értékelése során figyelembe kell venni - az 52-56. §-ban foglaltak alapján - minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Az 53-56. §-ok alkalmazásában tartósnak minősül a könyv szerinti érték és a piaci érték különbözete, ha az múltbeli tények vagy jövőbeni várakozások alapján legalább egy évig fennáll. A különbözet tartósnak minősül - fennállásának időtartamától függetlenül - akkor is, ha az az értékeléskor a rendelkezésre álló információk alapján véglegesnek tekinthető."]
["IX.",4,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzata tartalmazta-e a különböző időpontban beszerzett (nem az egyidejűleg beszerzett), azonos paraméterrel rendelkező eszközöknél, hogy azokra az átlagos beszerzési áron, vagy a FIFO módszerrel történő értékelés közül melyiket alkalmazták?\n",null,"Számv. tv. 46. § (3)  bek.","Számv. tv. 46. § (3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható."]
["IX.",4,6,"Az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e a mérlegtételek minősítésének, értékelésének általános szabályait?",null,"Számv. tv. 46. §, \nfigyelemmel a \n 23. § (1)-(4) bek., a 24. § (1)-(2) bek. és 34. §   ","Számv. tv. \n46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.  \n(2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell.\n(3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n(4) A mérlegben kimutatott eredmény meghatározásakor, a mérlegtételek értékelése során figyelembe kell venni - az 52-56. §-ban foglaltak alapján - minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Az 53-56. §-ok alkalmazásában tartósnak minősül a könyv szerinti érték és a piaci érték különbözete, ha az múltbeli tények vagy jövőbeni várakozások alapján legalább egy évig fennáll. A különbözet tartósnak minősül - fennállásának időtartamától függetlenül - akkor is, ha az az értékeléskor a rendelkezésre álló információk alapján véglegesnek tekinthető.\n23. § (1) A mérlegben eszközként kell kimutatni a vállalkozó rendelkezésére, használatára bocsátott, a vállalkozó működését szolgáló befektetett eszközöket és forgóeszközöket - a bérbe vett eszközök kivételével -, függetlenül attól, hogy azok tulajdonjoga csak törvényben, szerződésben rögzített feltételek teljesítése után kerül át a vállalkozóhoz, továbbá az aktív időbeli elhatárolásokat.  \n(2)  A vagyonkezelőnél a mérlegben eszközként kell kimutatni a - törvényi rendelkezés, illetve felhatalmazás alapján - kezelésbe vett, az állami vagy önkormányzati vagyon részét képező eszközöket is. Ezen eszközöket a kiegészítő mellékletben - legalább mérlegtételek szerinti megbontásban - külön be kell mutatni.\n(3) Az eszközök között kell kimutatni a pénzügyi lízing keretében átvett eszközöket, továbbá a bérbe vett (a használatra átvett) eszközökön végzett beruházások, felújítások, valamint a koncessziós szerződés alapján beszerzett, megvalósított eszközök értékét is.\n(4) Az eszközöket rendeltetésük, használatuk alapján kell a befektetett eszközök vagy a forgóeszközök közé sorolni.  \n24. § (1) Befektetett eszközként olyan eszközt szabad kimutatni, amelynek az a rendeltetése, hogy a tevékenységet, a működést tartósan, legalább egy éven túl szolgálja.  \n(2) A befektetett eszközök közé az immateriális javakat, a tárgyi eszközöket, a befektetett pénzügyi eszközöket kell besorolni. \n34. § A mérlegben forrásként a saját tőkét, a céltartalékokat, a kötelezettségeket és a passzív időbeli elhatárolásokat kell szerepeltetni.\n  "]
["IX.",4,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e a mérlegtételek minősítésének, értékelésének általános szabályain belül az eszközök befektetett eszközzé vagy forgóeszközzé történő minősítésének (besorolásának) kritériumait?\n",null,"Számv. tv. 23. § (4) bek. és 24. § (1)  bek.","Számv. tv. 23. § (4) Az eszközöket rendeltetésük, használatuk alapján kell a befektetett eszközök vagy a forgóeszközök közé sorolni.  24. § (1) Befektetett eszközként olyan eszközt szabad kimutatni, amelynek az a rendeltetése, hogy a tevékenységet, a működést tartósan, legalább egy éven túl szolgálja.  "]
["IX.",4,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e  az eszközök besorolásának megváltoztatására vonatkozó szabályokat (egy adott eszköz használata, rendeltetése  szerinti besorolást követő változása esetén)?\n ",null,"Számv. tv. 23. § (5)  bek. és 46. § (1)-(2)  bek.","Számv. tv. \n23. § (5) Amennyiben egy adott eszköz használata, rendeltetése a (4) bekezdés szerinti besorolást követően megváltozik, mert az eszköz a tevékenységet, a működést tartósan már nem szolgálja vagy fordítva, akkor annak besorolását meg kell változtatni; az eszközt - legkésőbb a mérlegkészítés időszakában, a mérlegfordulónapra vonatkozóan - át kell sorolni a befektetett eszközök közül a forgóeszközök közé vagy fordítva, a forgóeszközök közül a befektetett eszközök közé.\n46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.\n (2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan – legalább egy éven túl – jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell. \n"]
[null,null,"A bekerülési érték meghatározásának szabályai"]
[{"$f":"A168","v":"IX."},5,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e az immateriális javak bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 47. § (1)  bek.","Számv. tv. 47. § \n(1) Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.  "]
[{"$f":"A170","v":"IX."},5,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a tárgyi eszközök bekerülési értéke meghatározásának szabályairól?\n ",null,"Számv. tv. 47. § (1) és (7)-(8)  bek.","Számv. tv. 47. § \n(1) Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.  \n(7) A tárgyi eszköz biztonságos üzemeltetéséhez, rendeltetésszerű használatához szükséges - és a tárgyi eszköz beszerzésével egy időben vagy annak üzembe helyezéséig beszerzett - tartozékok, tartalék alkatrészek beszerzési értéke - függetlenül attól, hogy az a tárgyi eszköz számlázott értékében vagy külön számlában jelenik meg - a tárgyi eszköz bekerülési (beszerzési) értéke részének tekintendő.\n(8) A bekerülési (beszerzési) értéket csökkenti a próbaüzemeltetés során előállított, raktárra vett, értékesített termék, teljesített szolgáltatás előállítási költsége, ennek hiányában az állománybavételkori piaci értéke, illetve a még várhatóan felmerülő költségekkel csökkentett eladási ára, várható eladási ára, legfeljebb a próbaüzemeltetés - bekerülési (beszerzési) értékként figyelembe vett - költségéig, valamint a bekerülési (beszerzési) értékben elszámolt kamat összegét csökkenti a beruházásra adott előleg után, annak elszámolásáig, a beruházásra elkülönített pénzeszköz után, annak felhasználásáig kapott kamat összege."]
[{"$f":"A171","v":"IX."},5,3,"\nAz eszközök és a  források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a  gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetések  (részesedések), valamint az értékpapírok bekerülési értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 47. § (1) bek., 49. § (3) bek. és 50. § (3) bek. ","Számv. tv.\n47. § (1) Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.   \n49. § (3) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés bekerülési (beszerzési) értéke a vásárláskor a részvényért, üzletrészért, egyéb társasági részesedésért fizetett ellenérték (vételár). \n50. § (3) A hitelviszonyt megtestesítő, kamatozó értékpapír bekerülési (beszerzési) értéke nem tartalmazhatja a [vételár részét képező, továbbá a kibocsátási okiratban, a csereszerződésben, a vagyonfelosztási javaslatban meghatározott piaci, forgalmi, beszámítási érték részét képező] (felhalmozott) kamat összegét."]
["IX.",5,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a készletek bekerülési  értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 46.§ (3) bek., 47. § (9) bek.,  figyelemmel a 46. § (1) bek.","Számv. tv. \n46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.  \n(3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n47. § (9) A bekerülési (beszerzési) érték részét képező - az (1)-(2) és a (4)-(8) bekezdésben felsorolt - tételeket a felmerüléskor, a gazdasági esemény megtörténtekor (legkésőbb az üzembe helyezéskor) kell számításba venni a számlázott, a kivetett összegben. Amennyiben a felmerülésig, a gazdasági esemény megtörténtéig (üzembe helyezésig, készletre vételig) a számla, a megfelelő bizonylat nem érkezett meg, a fizetendő összeget az illetékes hatóság nem állapította meg, akkor az adott eszköz értékét a rendelkezésre álló dokumentumok (szerződés, piaci információ, jogszabályi előírás) alapján kell meghatározni. Az így meghatározott érték és a ténylegesen számlázott vagy később módosított fizetendő (kivetett) összeg közötti különbözettel a beszerzési értéket a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában akkor kell módosítani, ha a különbözet összege az adott eszköz értékét jelentősen módosítja. Amennyiben a különbözet összege jelentősen nem módosítja az adott eszköz bekerülési (beszerzési) értékét, annak összegét a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában egyéb ráfordításként, illetve egyéb bevételként kell elszámolni.\n"]
["IX.",5,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a pénzeszközök  bekerülési  értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv.  60. § (1) és (4)-(7)  bek.","Számv. tv. \n60. § (1) A valutapénztárba bekerülő valutakészletet, a devizaszámlára kerülő devizát, a külföldi pénzértékre szóló követelést, befektetett pénzügyi eszközt, értékpapírt, illetve kötelezettséget a bekerülés napjára, illetve a szerződés szerinti teljesítés napjára vonatkozó - a (4)-(6) bekezdés szerinti - devizaárfolyamon átszámított forintértéken kell a könyvviteli nyilvántartásba felvenni, kivéve a forintért vásárolt valutát, devizát, amelyet a fizetett összegben kell felvenni, és amelynél a ténylegesen fizetett forint alapján kell a nyilvántartásba vételi árfolyamot meghatározni.  \n(4) A valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír (a továbbiakban együtt: külföldi pénzértékre szóló eszköz), illetve kötelezettség (1)-(2) bekezdés szerinti forintértékének meghatározásakor a valutát, a devizát - a választott - hitelintézet által meghirdetett devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán, vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.  \n(5)  A (4) bekezdésben előírt devizaárfolyam használatától el kell térni, ha a hitelintézet, a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által nem jegyzett valutát, ilyen valutára szóló eszközöket és kötelezettségeket kell forintra átszámítani. Ez esetben a valuta szabadpiaci árfolyamán - ennek hiányában országos napilapban a világ valutáinak árfolyamáról közzétett tájékoztató adatai alapján -, a választott hitelintézet vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által jegyzett devizára átszámított értéket kell a hitelintézet által jegyzett deviza devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon forintra átszámítani.\n(5a) Azon gazdasági események esetén, amelyeknél az ellenérték külföldi pénzértékben kerül meghatározásra, a külföldi pénzértékre szóló követelés, illetve kötelezettség forintértékének meghatározása során - a vállalkozó számviteli politikában rögzített döntése alapján - alkalmazható az általános forgalmi adóról szóló törvénynek az adóalap forintban történő megállapítására vonatkozó előírásai szerinti árfolyam is.\n(6) A külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek forintra történő átszámításánál a devizavételi és devizaeladási árfolyam átlaga helyett valamennyi külföldi pénzértékre szóló eszköz és kötelezettség egységesen értékelhető devizavételi vagy csak devizaeladási árfolyamon is, ha a (4) bekezdés szerinti értékeléstől történő eltérésnek az eszközökre-forrásokra, illetve az eredményre gyakorolt hatása jelentős és emiatt a megbízható és valós összkép követelménye a (4) bekezdés szerint történő értékelés mellett nem teljesülne.\n(7) Amennyiben jogszabály lehetővé teszi, hogy devizabelföldi ügyfelek szerződéses kapcsolataikban az ellenértéket, illetve annak törlesztő összegeit devizaalapon állapítsák meg, akkor ezen szerződések alapján a devizaalapú követelések, illetve kötelezettségek forintértékben történő könyvviteli nyilvántartásba vételénél, továbbá mérlegfordulónapi értékelésénél az (1)-(6) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.\n\n"]
["IX.",5,6,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a követelés fejében átvett eszközök bekerülési  értékéről? \n",null,"Számv. tv. 50. § (1) bek. ","Számv. tv. 50. § (1) Követelés fejében átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke az eszköz megállapodás, csereszerződés, vagyonfelosztási javaslat szerinti (számlázott, bizonylatolt) értéke.  "]
["IX.",5,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a csere útján beszerzett eszköz bekerülési  értékéről?\n ",null,"Számv. tv. 50. § (2)-(3)  bek.","Számv. tv. 50. § (2) Csere útján beszerzett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke az eszköz csereszerződés szerinti értéke, a cserébe adott eszköz eladási ára.\n (3) A hitelviszonyt megtestesítő, kamatozó értékpapír bekerülési (beszerzési) értéke nem tartalmazhatja a [vételár részét képező, továbbá a kibocsátási okiratban, a csereszerződésben, a vagyonfelosztási javaslatban meghatározott piaci, forgalmi, beszámítási érték részét képező] (felhalmozott) kamat összegét."]
[{"$f":"A175","v":"IX."},5,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a visszafizetési kötelezettség nélkül átvett eszköz bekerülési  értékéről?\n ",null,"Számv. tv. 50. § (4)  bek.","Számv. tv. 50. § (4) A térítés nélkül (a visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszköz, illetve az ajándékként, hagyatékként kapott eszköz, továbbá a többletként fellelt (a nem adminisztrációs hibából származó többlet-) eszköz bekerülési (beszerzési) értéke - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - az eszköznek az állományba vétel időpontjában ismert piaci értéke."]
[{"$f":"A176","v":"IX."},5,9,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e az indokolt esetben a bekerülési  érték megállapításának sajátos szabályairól? \n",null,"Számv. tv. 47. § (9) bek., 48. § (7) bek., 49. § (5) bek., 60. § (4) és (6) bek., ","Számv. tv. \n47. § (9)  A bekerülési (beszerzési) érték részét képező – az (1)–(2) és a (4)–(8) bekezdésben felsorolt – tételeket a felmerüléskor, a gazdasági esemény megtörténtekor (legkésőbb az üzembe helyezéskor) kell számításba venni a számlázott, a kivetett összegben. Amennyiben a felmerülésig, a gazdasági esemény megtörténtéig (üzembe helyezésig, készletre vételig) a számla, a megfelelő bizonylat nem érkezett meg, a fizetendő összeget az illetékes hatóság nem állapította meg, akkor az adott eszköz értékét a rendelkezésre álló dokumentumok (szerződés, piaci információ, jogszabályi előírás) alapján kell meghatározni. Az így meghatározott érték és a ténylegesen számlázott vagy később módosított fizetendő (kivetett) összeg közötti különbözettel a beszerzési értéket a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában akkor kell módosítani, ha a különbözet összege az adott eszköz értékét jelentősen módosítja. Amennyiben a különbözet összege jelentősen nem módosítja az adott eszköz bekerülési (beszerzési) értékét, annak összegét a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában egyéb ráfordításként, illetve egyéb bevételként kell elszámolni.\n48. § (7)  Ha a beszerzés ellenértékének kiegyenlítése számla alapján devizában, valutában történik, akkor a számla szerinti – levonható általános forgalmi adót nem tartalmazó – devizaösszegnek, valutaösszegnek a beszerzéskor, a szolgáltatás igénybevételekor (teljesítésekor) érvényes, a 60. § (4)–(6) bekezdése szerinti árfolyamon átszámított forintértéke a termék, illetve a szolgáltatás értéke.\n49. § (5) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés névértéke fejében a jegyzett tőke leszállításakor (ideértve a tőkeleszállítással egyidejűleg végrehajtott, a leszállított jegyzett tőkével arányos jegyzett tőkén felüli saját tőke kivonást is) átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke a gazdasági társaság által közölt, illetve számlázott érték, a gazdasági társaság jogutód nélküli megszűnése esetén a vagyonfelosztási javaslat szerinti érték.\n 60. § (4) A valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír (a továbbiakban együtt: külföldi pénzértékre szóló eszköz), illetve kötelezettség (1)-(2) bekezdés szerinti forintértékének meghatározásakor a valutát, a devizát - a választott - hitelintézet által meghirdetett devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán, vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.\n60. § (6)  A külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek forintra történő átszámításánál a devizavételi és devizaeladási árfolyam átlaga helyett valamennyi külföldi pénzértékre szóló eszköz és kötelezettség egységesen értékelhető devizavételi vagy csak devizaeladási árfolyamon is, ha a (4) bekezdés szerinti értékeléstől történő eltérésnek az eszközökre-forrásokra, illetve az eredményre gyakorolt hatása jelentős és emiatt a megbízható és valós összkép követelménye a (4) bekezdés szerint történő értékelés mellett nem teljesülne.\n"]
[null,null,"Az értékcsökkenés elszámolásának szabályai",null,null,null,"\n"]
[{"$f":"A178","v":"IX."},6,1,"\nAz egyesület gondoskodott-e szabályzati szinten a terv szerinti értékcsökkenés elszámolásáról az immateriális javak esetén? \n",null,"Számv. tv. 52. § (1)-(2)  bek.","Számv. tv. 52. § \n(1) Az immateriális javaknak, a tárgyi eszközöknek a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékét azokra az évekre kell felosztani, amelyekben ezeket az eszközöket előreláthatóan használni fogják (az értékcsökkenés elszámolása). 52. § (1) *  Az immateriális javaknak, a tárgyi eszközöknek a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékét azokra az évekre kell felosztani, amelyekben ezeket az eszközöket előreláthatóan használni fogják (az értékcsökkenés elszámolása).    \n(2)Az évenként elszámolandó értékcsökkenésnek a bekerülési értékhez (bruttó értékhez) - maradványérték megállapítása esetén a maradványértékkel csökkentett bekerülési értékhez (bruttó értékhez) - vagy a nettó értékhez (a terv szerint elszámolt értékcsökkenéssel csökkentett bruttó értékhez) viszonyított arányát, vagy a bekerülési értéknek a teljesítménnyel arányos összegét, illetve az értékcsökkenés évenkénti abszolút összegét az egyedi eszköz várható használata, ebből adódó élettartama, fizikai elhasználódása és erkölcsi avulása, az adott vállalkozási tevékenységre jellemző körülmények figyelembevételével kell megtervezni, és azokat a nyilvántartásokon történő rögzítést követően a rendeltetésszerű használatbavételtől, az üzembe helyezéstől kell alkalmazni. Az üzembe helyezés időpontja az eszköz szokásos vállalkozási tevékenység keretében történő rendeltetésszerű hasznosításának a kezdő időpontja. Az üzembe helyezést hitelt érdemlő módon dokumentálni kell.\n"]
["IX.",6,2,"\nAz egyesület gondoskodott-e szabályzati szinten a terv szerinti értékcsökkenés elszámolásáról a tárgyi eszközök esetén? \n"]
["IX.",6,3,"\nAz egyesület meghatározta-e a terven felüli értékcsökkenés elszámolására vonatkozó szabályokat?\n ",null,"Számv. tv. 53. § (1)  bek.","Számv. tv. 53. § (1) Terven felüli értékcsökkenést kell az immateriális jószágnál, a tárgyi eszköznél elszámolni akkor, ha    \na)  az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ide értve a beruházást is) könyv szerinti értéke tartósan és jelentősen magasabb, mint ezen eszköz piaci értéke;\nb) az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) értéke tartósan lecsökken, mert az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) a vállalkozási tevékenység változása miatt feleslegessé vált, vagy megrongálódás, megsemmisülés, illetve hiány következtében rendeltetésének megfelelően nem használható, illetve használhatatlan;  \nc) a vagyoni értékű jog a szerződés módosulása miatt csak korlátozottan vagy egyáltalán nem érvényesíthető;\nd) a befejezett kísérleti fejlesztés révén megvalósuló tevékenységet korlátozzák vagy megszüntetik, illetve az eredménytelen lesz;\ne) az üzleti vagy cégérték vagy az alapítás-átszervezés aktivált értékének könyv szerinti értéke - a jövőbeni gazdasági hasznokra vonatkozó várakozásokat befolyásoló körülmények változása következtében - tartósan és jelentősen meghaladja annak piaci értékét (a várható megtérülésként meghatározott összeget)."]
["IX.",6,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzata tartalmazta-e, hogy mely esetekben nem számolható el terv szerinti és terven felüli értékcsökkenés? \n",null,"Számv. tv. 53. § (6)  bek.","Számv. tv. 53. § (6) Nem számolható el terv szerinti, illetve terven felüli értékcsökkenés a már teljesen leírt, továbbá terv szerinti értékcsökkenés a tervezett maradványértéket elért immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél.  "]
[null,null,"Az értékvesztés elszámolásának szabályai  "]
[{"$f":"A183","v":"IX."},7,1,"\nAz egyesület az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedés esetén?\n",null,"Számv. tv. 54. § (1)  bek.","Számv. tv. 54. § (1) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, a befektetés könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.  "]
[{"$f":"A185","v":"IX."},7,2,"\nAz egyesület az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a vásárolt készlet (anyag, áru) esetén?\n",null,"Számv. tv. 56. § (1) bek. ","Számv. tv. 56. § (1) Ha a vásárolt készlet (anyag, áru) bekerülési (beszerzési), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert tényleges piaci értéke, akkor azt a mérlegben a tényleges piaci értéken, ha pedig a saját termelésű készlet (befejezetlen termelés, félkész és késztermék, állat) bekerülési (előállítási), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert és várható eladási ára, akkor azt a mérlegben a még várhatóan felmerülő költségekkel csökkentett, várható támogatásokkal növelt eladási áron számított értéken kell kimutatni, a készlet értékét a különbözetnek értékvesztéskénti elszámolásával kell csökkenteni.    "]
[{"$f":"A186","v":"IX."},7,3,"\nAz egyesület az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a vevő, az adós (követelés) minősítése esetén?\n",null,"Számv. tv. 55. § (1)-(4)  bek.","Számv. tv. 55. § \n(1) A vevő, az adós minősítése alapján az üzleti év mérlegfordulónapján fennálló és a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg nem rendezett követelésnél (ideértve a hitelintézetekkel, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket, továbbá a bevételek aktív időbeli elhatárolása között lévő követelésjellegű tételeket is) értékvesztést kell elszámolni - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - a követelés könyv szerinti értéke és a követelés várhatóan megtérülő összege közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.  \n(2)  A vevőnként, az adósonként kisösszegű követelések könyvvitelben elkülönített csoportjára - a vevők, az adósok együttes minősítése alapján - az értékvesztés összege ezen követelések nyilvántartásba vételi értékének százalékában is meghatározható, egy összegben elszámolható, elkülönítetten kimutatható. Ez esetben a következő évi mérlegfordulónapi értékeléskor a vevőnként, adósonként kisösszegű követelések - hasonló módon megállapított - értékvesztésének összegét össze kell vetni az előző évi, ilyen jogcímen elszámolt értékvesztés összegével és a csoport szintjén mutatkozó különbözetet - előjelének megfelelően - a korábban elszámolt értékvesztést növelő értékvesztésként, illetve a korábban elszámolt értékvesztés visszaírásaként kell elszámolni.\n(3) Amennyiben a vevő, az adós minősítése alapján a követelés várhatóan megtérülő összege jelentősen meghaladja a követelés könyv szerinti értékét, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával a követelés könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét.\n(4) A követelések eredeti, a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét, az üzleti évben elszámolt, illetve visszaírt, a halmozottan elszámolt értékvesztés összegét - legalább a mérlegtételek szerinti megbontásban - a kiegészítő mellékletben be kell mutatni.\n"]
["IX.",7,4,"\nAz egyesület az eszközök és a források értékelési szabályzatában rögzítette-e az egyedi értékelés alapján történő értékvesztés elszámolásának szabályait?\n",null,"Számv. tv. 16. § (1) bek.","Számv. tv. 16. § (1) Az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvvezetés és a beszámoló elkészítése során egyedileg kell rögzíteni és értékelni (az egyedi értékelés elve). A beszámoló elkészítése során - a (3)-(5) bekezdésben és a 46. § (3) bekezdésében foglaltak alapján - az egyedi értékelés elve e törvény szerinti esetekben sajátosan érvényesülhet.   "]
[null,null,"Az értékhelyesbítés és visszaírás elszámolási szabályai "]
[{"$f":"A188","v":"IX."},8,1,"\nHa az egyesület élt az eszközei tekintetében a piaci értéken történő értékelés lehetőségével,  az ehhez kapcsolódó értékelésre vonatkozó szabályokat előírta-e?\n",null,"Számv. tv. 59/B. § - 59/F. § \nfigyelmmel az Eszkr. 11. §",{"$cut":{"chars":23940,"head":"Eszkr. 11. § Az e rendelet szerinti mérleg elkészítésénél a Tv. vonatkozó előírásait a 23., 26., 31–32., 36–38., 44., 49. §-ban meghatározott sajátosságok figyelembevételével kell alkalmazni. A pénzügyi instrumentumok meghatározott körére vonatkozóan a Tv. szerinti valós értéken történő értékelés szabályait az e rendelet hatálya alá tartozó egyéb szervezet akkor alkalmazhatja, ha beszámolóját a Tv. előírásai szerint állítja össze.\nSzámv. tv. 59/B. §  (1) A valós értéken történő értékeléshez kapcsolódó mérlegben szereplő pénzügyi eszközöket a 47. § és a 49-50. §-ok szerinti bekerülési (beszerzési) értéken, illetve a pénzügyi kötelezettségeket a szerződés szerinti értéken kell a könyvekbe felvenni.  \n(2) A beszerzés időpontjára és a mérleg fordulónapjára vonatkozóan a pénzügyi instrumentumokat az 59/A. § (4) bekezdés a) pontja és (5) bekezdés a) pontja, illetve az 59/A. § (4) bekezdés b) pontja szerint meghatározott körben valós értékre kell, illetve lehet átértékelni.\n(3) Az átértékelési különbözetet a pénzügyi műveletek egyéb bevételeként, illetve a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaként kell elszámolni:\na) a mérlegben szereplő kereskedési célú pénzügyi eszköz, illetve pénzügyi kötelezettség esetében, az eszközhöz, illetve a kötelezettséghez rendelt értékelési különbözettel szemben, az aktuális értékeléskori valós érték, valamint a megelőző utolsó értékelés során kialakult értékelési különbözettel módosított bekerülési (beszerzési) érték különbözetének összegében;\nb) a kereskedési célú származékos ügylet és a piaci érték (valós érték) fedezeti ügylet esetében, jellegétől függően az ügylethez rendelt, a követelések, illetve a kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben, az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(4) Az átértékelési különbözetet az egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek, illetve a fizetendő kamatok és a kamatjellegű ráfordítások között kell elszámolni a kamatfedezeti célra kötött piaci érték (valós érték) fedezeti ügylet esetében, jellegétől függően az ügylethez rendelt, a követelések, illetve a kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(5) Az átértékelési különbözetet a saját tőkén belül, az értékelési tartalék részét képező, valós értékelés értékelési tartalékában kell kimutatni:\na) a mérlegben szereplő értékesíthető pénzügyi eszköz esetén, az eszközhöz rendelt értékelési különbözettel szemben, az aktuális értékeléskori valós érték, valamint a megelőző utolsó értékelés során kialakult értékelési különbözettel módosított bekerülési (beszerzési) érték különbözetének összegében mindaddig, amíg az eszközhöz rendelt értékelési különbözet pozitív;\nb) a cash-flow fedezeti ügylet, valamint a külföldi gazdálkodó szervezetben lévő nettó befektetés fedezetére kötött ügylet esetén, jellegétől függően, az ügylethez rendelt követelések, illetve kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben, az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(6) A cash-flow fedezeti célú kamat swap ügylet esetén az (5) bekezdés b) pon"}}]
[{"$f":"A190","v":"IX."},8,2,"\nHa az egyesület élt a piaci értéken történő értékelés lehetőségével, előírta-e az értékhelyesbítésre vonatkozó szabályokat?\n",null,"Számv. tv. 53. § (3) bek., 57. § (2)-(3) bek., 58. § (1)-(5)  bek.","Számv. tv. 53. § (3)  Ha az immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a piaci érték alapján meghatározott terven felüli értékcsökkenés elszámolásának okai már nem vagy csak részben állnak fenn, az elszámolt terven felüli értékcsökkenést meg kell szüntetni, az immateriális jószágot, a tárgyi eszközt piaci értékére - legfeljebb a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére - vissza kell értékelni. Az üzleti vagy cégérték esetében ez az előírás nem alkalmazható.\n57. §  (2) Amennyiben az 53-56. § szerint alkalmazott leírások miatt az (1) bekezdés szerinti eszközök könyv szerinti értéke alacsonyabb ezen eszközök eredeti bekerülési értékénél és az alacsonyabb értéken való értékelés (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az értékvesztés elszámolás) okai már nem, illetve csak részben állnak fenn, az 53-56. § szerinti leírásokat meg kell szüntetni (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a már elszámolt terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az elszámolt értékvesztés összegének csökkentésével), - a megbízható és valós összkép érdekében - az eszközt piaci értékére, legfeljebb a nyilvántartásba vételkor megállapított, a 47-51. § szerinti bekerülési értékére, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére az egyéb bevételekkel szemben, illetve a pénzügyi műveletek ráfordításait csökkentő tételként vissza kell értékelni (visszaírás). A terven felüli értékcsökkenés, az értékvesztés visszaírását az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó értékelés keretében kell végrehajtani.\n(3) Amennyiben az 58. § (5) bekezdése szerinti befektetett eszköz piaci értéke jelentősen meghaladja a (2) bekezdés szerinti visszaírás utáni könyv szerinti értéket (a nyilvántartásba vételkor megállapított, a 47-51. § szerinti bekerülési értéket, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értéket), ezen eszköz - az 58-59. § előírásai szerint - piaci értéken is felvehető. Ez esetben a bekerülési érték, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó érték és a piaci érték különbözetét az eszközök között értékhelyesbítésként, a források között - az értékhelyesbítés összegével azonos összegben - értékelési tartalékként lehet kimutatni.  \n58. § (1) Amennyiben a vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, illetve kötelező az 57. § (2) bekezdése szerinti visszaírás, akkor a piaci értékelésbe bevont, illetve a visszaírással érintett eszközök esetében a leltárnak - többek között - tartalmaznia kell:  \na) az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értékét;\nb) az egyedi eszköznek e törvény szerint elszámolt értékcsökkenéssel, értékvesztéssel csökkentett, a (2) bekezdés szerinti visszaírással növelt bekerülési értékét (könyv szerinti nettó értékét);\nc) az a)-b) pontok szerinti értékek különbözetét.\n(2) Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen meghaladja a könyv szerinti értékét, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékét, akkor a különbözet összegével - a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével - csökkenteni kell az elszámolt terven felüli értékcsökkenés, az elszámolt értékvesztés összegét és az egyéb bevételekkel szemben, a részesedések, értékpapírok, bankbetétek értékvesztésénél a pénzügyi műveletek ráfordításainak csökkentésével növelni kell az adott eszköz könyv szerinti értékét.\n(3) A (2) bekezdés szerinti különbözettel a könyv szerinti értéket az adott eszköz nyilvántartásba vételekor számításba vett értékéig - a 47-51. § szerinti bekerülési értéke összegéig, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékig - kell növelni (visszaírás összege). A visszaírás összege nem lehet több, mint a korábban terven felüli értékcsökkenésként, értékvesztésként elszámolt összeg.\n(4)  Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke alacsonyabb a könyv szerinti értékénél, akkor az így mutatkozó különbözetet az 53. §-ban, illetve az 54. § (1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével kell rendezni.\n (5) Amennyiben a vállalkozó tevékenységét tartósan szolgáló vagyoni értékű jog, szellemi termék, tárgyi eszköz (kivéve a beruházásokat, a beruházásra adott előlegeket), tulajdoni részesedést jelentő befektetés piaci értéke jelentősen meghaladja az adott eszköznek a (2) bekezdés szerinti visszaírás utáni könyv szerinti (bekerülési) értékét, a piaci érték és a visszaírás utáni könyv szerinti (bekerülési) érték közötti különbözet a mérlegben az eszközök között ,,Értékhelyesbítés''-ként, a saját tőkén belül ,,Értékelési tartalék''-ként kimutatható."]
[null,null,"Külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékelési szabályai "]
[{"$f":"A191","v":"IX."},9,null,"\nAz egyesület rendelkezett-e az  eszközök és a források értékelési szabályzatában a külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékeléséről?\n ",null,"Számv. tv. 59/B. § (12) bek. és 65. § (2)  bek.","Számv.tv.\n59/B.§ (12) A devizaeszközök és a devizakötelezettségek - ideértve a mérlegben szereplő, külföldi pénznemre szóló pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket is - mérleg fordulónapjára vonatkozó, a 60. § (4)-(6) bekezdése szerinti, választott devizaárfolyamon történő értékelése nem minősül valós értéken történő értékelésnek [ideértve a 60. § (8) bekezdése szerinti átértékelést is, függetlenül attól, hogy azt kizárólag a valós értékelés szabályainak alkalmazása esetén kell alkalmazni és az árfolyam-különbözet a valós értékelés értékelési tartalékában kerül kimutatásra], azokra a 60. § általános előírásait kell alkalmazni.\n65. § (2) A mérlegben a külföldi pénzértékre szóló követelést az elfogadott, az elismert devizaösszegnek a szerződés szerinti teljesítéskori (illetve mérlegfordulónapi), a 60. § szerinti árfolyamán, illetve a már elszámolt, devizában meghatározott értékvesztés nyilvántartási árfolyamán csökkentett, az értékvesztés devizában visszaírt összegének a nyilvántartási árfolyamon számított értékével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.\n"]
[null,null,"A mérlegben értékkel szereplő eszközök és források értékelése "]
[{"$f":"A193","v":"IX."},10,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az immateriális javak értékelése? \n",null,"Számv. tv. 63. § (1)-(2)  bek.","Számv. tv. 63. § (1) A mérlegben a 25. § (2)-(8) bekezdése szerint meghatározott immateriális jószágot a 47-51. § szerinti bekerülési értéken, illetve ezen bekerülési értéknek az 52-53. § szerint elszámolt terv szerinti és terven felüli értékcsökkenéssel csökkentett, a terven felüli értékcsökkenés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén, az immateriális javakra adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) - a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó - összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén kell kimutatni.  \n(2) A vagyoni értékű jog és a szellemi termék könyv szerinti értékét meghaladó - az 58. § alapján meghatározott - piaci értékét az immateriális javak értékhelyesbítéseként külön kell kimutatni a saját tőke részét képező értékelési tartalékkal azonos összegben.\n"]
[{"$f":"A195","v":"IX."},10,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a  tárgyi eszközök értékelése?\n",null,"Számv. tv. 57. §  (1)  bek.","Számv. tv. 57. § (1) A befektetett eszközöket, a forgóeszközöket - a 60-62. §-ban foglaltak figyelembevételével - a 47-51. § szerinti bekerülési értéken kell értékelni, csökkentve azt az 52-56. § szerint alkalmazott leírásokkal, növelve azt a (2) bekezdés szerinti visszaírás összegével.  "]
[{"$f":"A196","v":"IX."},10,3,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a befektetett pénzügyi eszközök értékelése?\n",null,"Számv. tv. 54. § (1), (4)  bek. és 57. § (1) bek.","Számv. tv. \n54. §  (1) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, a befektetés könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n(4) A hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírnál - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír könyv szerinti értéke és - (felhalmozott) kamatot nem tartalmazó - piaci értéke közötti különbözet veszteségjellegű, tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n57. § (1) A befektetett eszközöket, a forgóeszközöket - a 60-62. §-ban foglaltak figyelembevételével - a 47-51. § szerinti bekerülési értéken kell értékelni, csökkentve azt az 52-56. § szerint alkalmazott leírásokkal, növelve azt a (2) bekezdés szerinti visszaírás összegével.  \nMegjegyzés: \nValós értéken történő értékelés esetén  figyelembe kell venni: \nSzámv. tv.  59/A. § (4)  bek. , 59/D § (11)  bek., 60. § (1)-(4)  bek., 64. § (1)-(3)  bek., 65. § (1) bek. \n"]
["IX.",10,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a készletek értékelése?\n",null,"Számv. tv. 66. § (1) bek.","Számv. tv. 66. § (1)  A mérlegben a 28. § (2)-(3) bekezdése szerinti készletet a 62. § (2) és (3) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve az 56. § szerint elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt, könyv szerinti értéken, a készletekre adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) - a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó - összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.  "]
["IX.",10,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a követelések értékelése? \n",null,"Számv. tv. 55. § (1)-(4)  bek., \n\nValós értéken történő értékelés\n 65. § (1) bek. és (7)-(8)  bek.","Számv. tv. \n55. § (1) A vevő, az adós minősítése alapján az üzleti év mérlegfordulónapján fennálló és a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg nem rendezett követelésnél (ideértve a hitelintézetekkel, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket, továbbá a bevételek aktív időbeli elhatárolása között lévő követelésjellegű tételeket is) értékvesztést kell elszámolni - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - a követelés könyv szerinti értéke és a követelés várhatóan megtérülő összege közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.  \n(2) *  A vevőnként, az adósonként kisösszegű követelések könyvvitelben elkülönített csoportjára - a vevők, az adósok együttes minősítése alapján - az értékvesztés összege ezen követelések nyilvántartásba vételi értékének százalékában is meghatározható, egy összegben elszámolható, elkülönítetten kimutatható. Ez esetben a következő évi mérlegfordulónapi értékeléskor a vevőnként, adósonként kisösszegű követelések - hasonló módon megállapított - értékvesztésének összegét össze kell vetni az előző évi, ilyen jogcímen elszámolt értékvesztés összegével és a csoport szintjén mutatkozó különbözetet - előjelének megfelelően - a korábban elszámolt értékvesztést növelő értékvesztésként, illetve a korábban elszámolt értékvesztés visszaírásaként kell elszámolni.\n(3) Amennyiben a vevő, az adós minősítése alapján a követelés várhatóan megtérülő összege jelentősen meghaladja a követelés könyv szerinti értékét, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával a követelés könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét.\n(4) A követelések eredeti, a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét, az üzleti évben elszámolt, illetve visszaírt, a halmozottan elszámolt értékvesztés összegét - legalább a mérlegtételek szerinti megbontásban - a kiegészítő mellékletben be kell mutatni.\n\n65. § (1) A mérlegben a követelést (ideértve a hitelintézetekkel, a pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a pénzeszközöket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket is) - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - az elfogadott, az elismert összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.  \n(7)  A mérlegben behajthatatlan követelést nem lehet kimutatni. A részben vagy egészében behajthatatlan követelést legkésőbb a mérlegkészítéskor - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - az üzleti év hitelezési veszteségeként le kell írni. \n(8)   Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt követelés\na) befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési értéke és az azt meghaladó valós értéke közötti különbözetet a követeléshez hozzárendelt pozitív értékelési különbözetként kell kimutatni, kereskedési célú követelés esetén a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel, az értékesíthető követelés esetén a valós értékelés értékelési tartalékával szemben;\nb) valós értéke és az azt meghaladó, a befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési értéke közötti különbözetet kereskedési célú követelés esetén negatív értékelési különbözetként a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben, az értékesíthető követelés esetében az (1)-(6) bekezdés szerinti bekerülési értéket csökkentő értékvesztésként kell kimutatni.\n(9)  Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt kereskedési célú követelés könyv szerinti értéke - az (1)-(6) bekezdéstől eltérően - a befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési érték értékelési különbözettel módosított összege.\n"]
["IX.",10,6,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az  értékpapírok értékelése?\n",null,"Számv. tv.\n54. § (4)-(9) bek. és 58. § (2)-(3) bek.\n\nValós értéken történő értékelés\n 64. § (2) bek. és (4)-(5)  bek.","Számv. tv.\n54.§ (4) A hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírnál - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír könyv szerinti értéke és - (felhalmozott) kamatot nem tartalmazó - piaci értéke közötti különbözet veszteségjellegű, tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n(5) A (4) bekezdés szerinti értékpapír piaci értéke meghatározásakor figyelembe kell venni:\na) az értékpapír (felhalmozott) kamattal csökkentett tőzsdei, tőzsdén kívüli árfolyamát, piaci értékét, annak tartós tendenciáját,\nb) az értékpapír kibocsátójának piaci megítélését, a piaci megítélés tendenciáját, azt, hogy a kibocsátó a lejáratkor, a beváltáskor a névértéket (és a felhalmozott kamatot) várhatóan megfizeti-e, illetve milyen arányban fizeti majd meg.\n(6) Amennyiben a (4) bekezdés szerinti értékpapír mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a könyv szerinti értéke, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával az értékpapír könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 62. § (1) bekezdése szerinti beszerzési értéket, illetve ha a beszerzési érték magasabb a névértéknél (névérték felett vásárolt értékpapírnál), az értékvesztés visszaírásával az értékpapír könyv szerinti értéke nem haladhatja meg az adott értékpapír névértékét.\n(7)  A külföldi pénzértékre szóló, tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél, illetve a hitelviszonyt megtestesítő (4) bekezdés szerinti értékpapírnál az (1), illetve a (4) bekezdés szerinti értékvesztés összegét, a (3), illetve a (6) bekezdés szerinti értékvesztés visszaírását devizában kell megállapítani, majd a nyilvántartási devizaárfolyamon kell azt forintra átszámítva a pénzügyi műveletek ráfordításai között, illetve a pénzügyi műveletek ráfordításait csökkentő tételként elszámolni. Ezt követően kell a 60. § szerinti árfolyamváltozás hatását megállapítani.\n(8)  A hitelkockázati szempontból - a (9) bekezdésben foglaltak figyelembevételével, a számviteli politikában meghatározottak szerint - kockázatmentesnek minősített, valamely ország központi kormánya vagy központi (jegy) bankja által kibocsátott, illetve tőkére és hozamra vonatkozóan garantált befektetési célú, lejáratig tartott, kamatozó, illetve diszkont értékpapírok esetében a (4) bekezdés szerinti értékvesztés-elszámolást nem kell alkalmazni a bekerülési érték azon része után, amely a lejáratkor megtérül.\n(9)  A (8) bekezdés alkalmazása szempontjából bármely vállalkozónál kockázatmentesnek minősíthető a külön törvény(ek) felhatalmazása alapján kiadott jogszabály(ok) szerint nulla százalékos kockázati súlyozású tételnek tekinthető valamely ország központi kormánya vagy központi (jegy) bankja által kibocsátott, illetve tőkére és hozamra vonatkozóan garantált értékpapír, feltéve, hogy az értékpapírral kapcsolatban tőke- és kamattörlesztési késedelem nem merült fel.\n58.§ (2)  Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen meghaladja a könyv szerinti értékét, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékét, akkor a különbözet összegével - a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével - csökkenteni kell az elszámolt terven felüli értékcsökkenés, az elszámolt értékvesztés összegét és az egyéb bevételekkel szemben, a részesedések, értékpapírok, bankbetétek értékvesztésénél a pénzügyi műveletek ráfordításainak csökkentésével növelni kell az adott eszköz könyv szerinti értékét.\n(3) A (2) bekezdés szerinti különbözettel a könyv szerinti értéket az adott eszköz nyilvántartásba vételekor számításba vett értékéig - a 47-51. § szerinti bekerülési értéke összegéig, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékig - kell növelni (visszaírás összege). A visszaírás összege nem lehet több, mint a korábban terven felüli értékcsökkenésként, értékvesztésként elszámolt összeg\n 64. § (2) A mérlegben a hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírt - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - a 62. § (1) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni. \n(4) Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve tulajdoni részesedést jelentő befektetés\na) bekerülési értéke és az azt meghaladó valós értéke közötti különbözetet az értékpapírhoz hozzárendelt pozitív értékelési különbözetként kell kimutatni, kereskedési célú értékpapír esetén a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel szemben, az értékesíthető hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, valamint tulajdoni részesedést jelentő befektetés esetén a valós értékelés értékelési tartalékával szemben;\nb) valós értéke és az azt meghaladó bekerülési értéke közötti különbözetet kereskedési célú értékpapír esetén az értékpapírhoz hozzárendelt negatív értékelési különbözetként a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben, az értékesíthető hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, valamint tulajdoni részesedést jelentő befektetés esetében az (1)-(2) bekezdés szerinti bekerülési értéket csökkentő értékvesztésként kell kimutatni.\n(5) Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt kereskedési célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve tulajdoni részesedést jelentő befektetés könyv szerinti értéke - az (1)-(2) bekezdéstől eltérően - a bekerülési érték értékelési különbözettel módosított összege.\n"]
["IX.",10,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a pénzeszközök értékelése? \n",null,"Számv. tv. 66. § (2)-(3)  bek.","Számv. tv. 66. § (2) A mérlegben a pénztár, csekkek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a pénztárban lévő forintpénzkészlet értékét, a valutakészlet 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét, az elektronikus pénzeszközök értékét, a kapott csekkek értékét kell kimutatni.\n(3) A mérlegben a bankbetétek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a hitelintézetnél elhelyezett forintbetét bankkivonattal egyező értékét, továbbá a devizaszámlán lévő deviza bankkivonattal egyező értékének a 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét kell kimutatni, függetlenül attól, hogy azokat belföldi vagy külföldi hitelintézetben helyezték el.\n"]
["IX.",10,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában az aktív időbeli elhatárolásokhoz kapcsolódó, indokolt értékelések meghatározásra kerültek-e?\n\n",null,"Számv. tv. 59/A. § (13)-(16) bek.","Számv. tv. 59/A. § (13) Valamely pénzügyi eszköz átsorolásakor - ha e törvény másképp nem rendelkezik - a bekerülés (beszerzés) időpontjában meglévő állapotra kell visszarendezni az eszközhöz kapcsolódó elszámolásokat (az értékelési különbözeteket, az értékvesztéseket, az időbeli elhatárolásokat, az eredményt, a valós értékelés értékelési tartalékát érintő összegeket). Ezzel egyidejűleg el kell számolni az átsorolás utáni besorolásnak megfelelő pénzügyi eszközre vonatkozó indokolt értékelési különbözetet, értékvesztést, időbeli elhatárolást.\n(14) Ha a (13) bekezdés szerinti átsorolásra nem a bekerülés évében kerül sor, akkor az eredményt érintő értékelési különbözetek, értékvesztések, időbeli elhatárolások átsorolás időpontjában történő megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás növekedéseként kell elszámolni. Ha az átsorolásra a bekerülés évében kerül sor, akkor az előbbi tételek megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás csökkenéseként (stornó tételként) kell elszámolni.\n(15) A valós értéken történő értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások szabályszerűségét a könyvvizsgálónak a kötelező könyvvizsgálat keretében ellenőriznie kell. Amennyiben a könyvvizsgálat a 155. § (3) bekezdése alapján nem kötelező, az értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások felülvizsgálatával független könyvvizsgálót kell megbízni.\n(16) Az értékesíthető pénzügyi eszközök közé sorolt, a valós értéken történő értékelés alá vont kamatozó értékpapírokra nem alkalmazható a 32. § (3) bekezdése és a 44. § (3) bekezdése szerinti időbeli elhatárolás.\n"]
["IX.",10,9,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a saját tőke értékelése?\n",null,"Számv. tv. 67. § (1)-(2)  bek.","Számv. tv. 67. § (1) A saját tőkét, a céltartalékot, a kötelezettségeket a mérlegben - a 60. §-ban foglaltak figyelembevételével - könyv szerinti értéken kell kimutatni.  \n(2) A mérlegben - a saját tőke elemei között - külön tételben negatív előjellel kell szerepeltetni a jegyzett, de még be nem fizetett tőke értékét, ideértve a kedvezményes áron kibocsátott dolgozói részvények, dolgozói üzletrészek értékének a dolgozókat terhelő, általuk még nem rendezett hányadának megfelelő értékét is."]
["IX.",10,10,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a céltartalékok értékelése?\n"]
["IX.",10,11,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a kötelezettségek értékelése?\n "]
["IX.",10,12,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában a passzív időbeli elhatárolásokhoz kapcsolódó, indokolt értékelések meghatározásra kerültek-e?\n",null,"Számv. tv. 59/A. § (13)-(16) bek.","Számv. tv. 59/A. § \n(13) Valamely pénzügyi eszköz átsorolásakor - ha e törvény másképp nem rendelkezik - a bekerülés (beszerzés) időpontjában meglévő állapotra kell visszarendezni az eszközhöz kapcsolódó elszámolásokat (az értékelési különbözeteket, az értékvesztéseket, az időbeli elhatárolásokat, az eredményt, a valós értékelés értékelési tartalékát érintő összegeket). Ezzel egyidejűleg el kell számolni az átsorolás utáni besorolásnak megfelelő pénzügyi eszközre vonatkozó indokolt értékelési különbözetet, értékvesztést, időbeli elhatárolást.\n(14) Ha a (13) bekezdés szerinti átsorolásra nem a bekerülés évében kerül sor, akkor az eredményt érintő értékelési különbözetek, értékvesztések, időbeli elhatárolások átsorolás időpontjában történő megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás növekedéseként kell elszámolni. Ha az átsorolásra a bekerülés évében kerül sor, akkor az előbbi tételek megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás csökkenéseként (stornó tételként) kell elszámolni.\n(15) A valós értéken történő értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások szabályszerűségét a könyvvizsgálónak a kötelező könyvvizsgálat keretében ellenőriznie kell. Amennyiben a könyvvizsgálat a 155. § (3) bekezdése alapján nem kötelező, az értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások felülvizsgálatával független könyvvizsgálót kell megbízni.\n(16) Az értékesíthető pénzügyi eszközök közé sorolt, a valós értéken történő értékelés alá vont kamatozó értékpapírokra nem alkalmazható a 32. § (3) bekezdése és a 44. § (3) bekezdése szerinti időbeli elhatárolás.\n"]
["X.",null,null," Pénzkezelési szabályzatra vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A207","v":"X."},1,null,"\nAz egyesület elkészítette-e a számviteli politika keretében a pénzkezelési szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5)  bek. d) pont  ","Számv. tv. 14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:\nd) a pénzkezelési szabályzatot."]
[{"$f":"A208","v":"X."},2,null,"\nA pénzkezelési szabályzatot a gazdálkodó képviseletére jogosult személy hatályba léptette-e?\n",null,"Számv. tv. 14. §  (12)  bek.","Számv. tv. 14. § (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
["X.",3,null,"\nA pénzkezelési szabályzaton a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["X.",4,0,"\nKívánja kitölteni a pénzkezelési szabályzathoz kapcsolódó részletes  kérdéssort?\n"]
["X.",4,1,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzforgalom készpénzben, illetve bankszámlán történő lebonyolításának rendjét?\n",null,"Számv. tv. 14. § (8)  bek.","Számv. tv. 14. § (8) A pénzkezelési szabályzatban rendelkezni kell legalább \na pénzforgalom (készpénzben, illetve bankszámlán történő) lebonyolításának rendjéről, \na pénzkezelés személyi és tárgyi feltételeiről, felelősségi szabályairól, \na készpénzben és a bankszámlán tartott pénzeszközök közötti forgalomról, \na készpénzállományt érintő pénzmozgások jogcímeiről és eljárási rendjéről, \na napi készpénz záró állomány maximális mértékéről, \na készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárásról, \naz ellenőrzés gyakoriságáról, \na pénzszállítás feltételeiről, \na pénzkezeléssel kapcsolatos bizonylatok rendjéről \nés a pénzforgalommal kapcsolatos nyilvántartási szabályokról."]
["X.",4,2,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a pénzkezelés személyi és tárgyi feltételeit?\n"]
["X.",4,3,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzkezelés felelősségi szabályait?\n"]
["X.",4,4,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a készpénzben és a bankszámlán tartott pénzeszközök közötti forgalom előírásait?\n"]
["X.",4,5,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a készpénzállományt érintő pénzmozgások jogcímeit és eljárási rendjét?\n"]
["X.",4,6,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárást?\n"]
["X.",4,7,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárás ellenőrzésének gyakoriságát?\n"]
["X.",4,8,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzszállítás feltételeit?\n"]
["X.",4,9,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzkezeléssel kapcsolatos bizonylatok rendjét?\n"]
[{"$f":"A219","v":"X."},4,10,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a pénzforgalommal kapcsolatos nyilvántartási szabályokat?\n"]
[{"$f":"A220","v":"X."},4,11,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a napi készpénz záró állomány maximális mértékét?\n"]
["XI.",null,null,"Számlarendre vonatkozó kérdések "]
[{"$f":"A223","v":"XI."},1,null,"\nAz egyesület rendelkezett-e számlarenddel?\n",null,"Számv. tv.  161. § (1)  bek.","Számv. tv. 161. § (1) A kettős könyvvitelt vezető gazdálkodó az egységes számlakeret előírásainak figyelembevételével olyan számlarendet köteles készíteni, amely szerinti könyvvezetés az e törvényben előírt beszámoló készítését maradéktalanul biztosítja"]
[{"$f":"A224","v":"XI."},1,0,"\nKívánja kitölteni a számlarendhez tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["XI.",2,null,"\nAz egyesület képviseletére jogosult gondoskodott-e a számlarend összeállításáról, folyamatos karbantartásáról, hatályba léptetéséről?\n",null,"Számv. tv.  161. § (4)  bek.","Számv. tv.  161. § (4) A számlarend összeállításáért, annak folyamatos karbantartásáért, a naprakész könyvvezetés helyességéért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy a felelős.\n"]
["XI.",3,null,"\nA számlarend tartalmazta-e minden főkönyvi számla számjelét és megnevezését amelyet a szervezet alkalmazott a könyvvezetése során?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. a) pont","Számv. tv. 161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\na) minden alkalmazásra kijelölt számla számjelét és megnevezését,\n\n"]
["XI.",4,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következett, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. b) pont","Számv. tv. 161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\nb) a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következik, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát,\n\n"]
["XI.",5,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. c) pont","Számv. tv. 161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\nc) a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát,\n\n"]
["XI.",6,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet?\n",null,"Számv. tv.   161. § (2)  bek. d) pont","Számv. tv. 161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\nd) a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet."]
["XI.",7,null,"\nRendszeresen megtörtént-e az analitikus nyilvántartások értékadatainak számszerű egyeztetése a főkönyvi könyveléssel?\n",null,"Számv. tv.  161. § (3)  bek. ","Számv. tv. 161. § (3) Az analitikus nyilvántartásoknak szoros kapcsolatban kell lenniük a főkönyvi könyveléssel, és a kettő között az értékadatok számszerű egyeztetésének lehetőségét biztosítani kell."]
["XI.",8,null,"\nA könyvvezetésre és bizonylatolásra vonatkozó szabályok alkalmasak voltak-e a mérleg, eredménykimutatás és a kiegészítő melléklet adatainak alátámasztására? \n",null,"Számv. tv. 161/A. § (1)  bek. ","Számv. tv. 161/A. §  (1) A gazdálkodónak a könyvvezetésre, a bizonylatolásra vonatkozó részletes belső szabályait úgy kell kialakítania, hogy az a mérleg és az eredménykimutatás alátámasztásán túlmenően a kiegészítő melléklet adatainak közvetlen alátámasztására is alkalmas legyen."]
["XI.",9,null,"\nA számlarendben rögzítésre került-e, a nyilvántartási/könyvvezetési rendszer továbbrészletezése oly módon, hogy az, az elkülönített nyilvántartások alapján lehetővé tegye  a jogszabályokban/támogatási szerződésekben rögzített adatok rendelkezésre állását? \n",null,"Számv. tv. 161/A. § (2)  bek. \n\nEszámvr. 22. § (2) bek.\n\nCivil tv. 14. §, 20. § (4)  bek. \nés 27. § (1)  bek.","Számv. tv. 161/A. §  (2) A közpénzek felhasználásának és a köztulajdon használatának nyilvánossága és ellenőrizhetősége érdekében a gazdálkodó nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy abból a vonatkozó külön jogszabályban meghatározott adatok rendelkezésre álljanak.\nEszámvr. 22. § (2) A civil szervezet nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy abból az Ectv.-ben meghatározott alaptevékenységgel, illetve a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos bevételek, ráfordítások (költségek), kiadások rendelkezésre álljanak.\nCivil tv. \n14. § (1) Az egyéb szervezet a 24. és 27. §-ban, továbbá az 50. §-ban meghatározottakon túlmenően oly módon köteles nyilvántartási rendszerét kialakítani (részletezni) − függetlenül a könyvvezetés módjától −, hogy abból a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő jogszabályokban meghatározott adatokkal, a továbbutalási céllal kapott támogatásokkal, valamint az európai uniós forrásokból származó összegekkel kapcsolatos információk is rendelkezésre álljanak.\n(2) Az egyéb szervezet az eredménylevezetésben, az eredménykimutatásban tájékoztató adatként bemutatja az Ectv. 2. § 15. pont szerinti költségvetési támogatásként kapott összegeket.\n(3) *  Az egyéb szervezet az eredménylevezetésében, az eredménykimutatásában a kapott adomány összegét az érintett tételek továbbtagolásával, vagy tájékoztató adatként külön is köteles bemutatni. \n20. § (4) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása.\n27. § (1) A civil szervezetnek az alapcél szerinti (ezen belül közhasznú) tevékenységéből, illetve a gazdasági-vállalkozási tevékenységéből származó bevételeit és költségeit, ráfordításait (kiadásait) elkülönítetten kell nyilvántartani.\n"]
["XII.",null,null,"Külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A234","v":"XII."},0,null,"\nKívánja kitölteni a külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdéssort?\n"]
[{"$f":"A235","v":"XII."},1,null,"\nVolt-e az egyesületnél a jogi személyt nyilvántartó bíróság által elvégzett általános törvényességi felügyeleti ellenőrzés? \n",null,"Ptk. 3:34. § (1)-(2) bek.","Ptk. 3:34. § [A jogi személy törvényességi felügyelete]  \n(1) A jogi személyek feletti általános törvényességi felügyeletet a jogi személyt nyilvántartó bíróság látja el. A törvényességi felügyeleti jogkör nem terjed ki olyan ügyekre, amelyekben más bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye. A törvényességi felügyelet nem irányulhat a jogi személy döntéseinek gazdaságossági, célszerűségi szempontból való felülvizsgálatára.  \n(2) Ha a törvényes működés helyreállítása érdekében tett intézkedések nem vezetnek eredményre, a nyilvántartó bíróság megszünteti a jogi személyt."]
["XII.",2,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n"]
["XII.",3,null,"\nVolt-e az egyesületnél az ügyészség által kezdeményezett törvényességi felügyeleti eljárás?\n",null,"Ütv. 28. § (3) bek.","Ütv. 28. § (3) Ha jogi személy működésének törvényessége felett bíróság, közigazgatási hatóság, vagy bíróságon kívüli más jogalkalmazó szerv gyakorol törvényességi felügyeletet, az ügyész - törvényben meghatározott feltételek alapján - törvényességi felügyeleti eljárást kezdeményezhet."]
["XII.",4,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n"]
["XII.",5,null,"\nVolt-e az egyesületnél külső ellenőrzésre jogosult szervezetek (pl.: ÁSZ, NAV, KEHI, MÁK) által végzett ellenőrzés?\n",null,"ÁSZ tv.\n(engedélyes szolgáltatónál pl. a 369/2013. (X.24.) Korm.rendelet)","ÁSZ tv. 5. § (3) alapján: \nAz Állami Számvevőszék az államháztartásból származó források felhasználásának keretében ellenőrzi .... az államháztartásból nyújtott támogatás vagy az államháztartásból meghatározott célra ingyenesen juttatott vagyon felhasználását .... a közhasznú szervezeteknél,.... az egyesületeknél, az alapítványoknál ...... Amennyiben a kedvezményezett szervezet az államháztartásból támogatásban - ide nem értve a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése alapján történő átutalását - vagy ingyenes vagyonjuttatásban részesül, gazdálkodási tevékenységének egésze ellenőrizhető.\nÁSZ tv. 5. § (11) Az Állami Számvevőszék - törvény rendelkezéseinek megfelelően - törvényességi szempontok szerint ellenőrzi\ne) a közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végző civil szervezetek átláthatóságáról szóló 2021. évi XLIX. törvény szerinti egyesületet és alapítványt."]
["XII.",6,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n "]
["XII.",7,null,"\nA választott könyvvizsgáló kiadta a számviteli beszámolóról a független könyvvizsgálói jelentést?\n",null,"Eszámvr. 16. § (1) bek.\n","Eszámvr. 16. § (1)  Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
["XII.",8,null,"\nAmennyiben az egyesület önkénteseket foglalkoztatott, a foglalkoztatást ellenőrizte-e a munkavédelmi hatóság?\n",null,"Önkéntes tv. 12. § (4) bek.","Önkéntes tv. 12. § (4) A miniszter a nyilvántartásban szereplő adatokat átadja a munkavédelmi hatóságnak az önkéntesek jogszabályszerű foglalkoztatásának ellenőrzése céljából."]
["XII.",9,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n"]
["XIII.",null,null,"Tevékenységre vonatkozó kérdések "]
[{"$f":"A245","v":"XIII."},1,null,"\nAz egyesület készített-e éves költségvetési tervet?\n",null,"Civil vhr. 3. § (1) bek.","Civil vhr. 3. § (1) A civil szervezet éves költségvetési tervét a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló-készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet alapján készített beszámoló tartalmi elemeinek megfelelően készíti el."]
[{"$f":"A246","v":"XIII."},1,1,"\nAz egyesület költségvetési tervében a kiadások és bevételek egyensúlyban vannak-e?\n",null,"Civil vhr. 3. § (2) bek.","Civil vhr. 3. § (2) A civil szervezet szolgáltatásai fenntarthatósága biztosítása érdekében az ésszerű gazdálkodás elve szerint jár el, amely alapján az éves költségvetését úgy tervezi meg, hogy kiadásai és bevételei (adományok és felajánlások, költségvetési támogatások, gazdasági-vállalkozási tevékenységek bevétele, önkéntesek nem pénzbeli hozzájárulása, más bevételek) egyensúlyban legyenek."]
["XIII.",1,2,"\nAz egyesület költségvetési tervét a közgyűlés elfogadta-e?\n",null,"Ptk. 3:71. § (1) bek. és 3:80. § c) pont","Ptk. \n3:71.§ (1) Az egyesület döntéshozó szerve a közgyűlés.\n3:80.§ Az ügyvezetés feladatkörébe tartozik\nc) az éves költségvetés elkészítése és annak a közgyűlés elé terjesztése;"]
["XIII.",2,null,"\nAz egyesület olyan számviteli nyilvántartást vezetett-e, melyben az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységének és gazdasági-vállalkozási tevékenységének bevételei, költségei és ráfordításai egymástól elkülönülnek?\n",null,"Civil tv. 19. §"," Civil tv. 19. § A civil szervezet számviteli nyilvántartásait úgy vezeti, hogy azok alapján az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységének és gazdasági-vállalkozási tevékenységének bevételei, költségei, ráfordításai és eredménye (nyeresége, vesztesége) egymástól elkülönítve megállapíthatók legyenek."]
[{"$f":"A248","v":"XIII."},2,1,"\nAz egyesület a bevételei nyilvántartása során figyelembe vette-e a jogszabályi előírásokat, miszerint a nyilvántartás részletezettsége legalább a Civil tv. 20. § előírásainak megfelelő részletezésű legyen?\n",null,"Civil tv. 20. § (1) a) - fb) pontok","Civil tv. 20. § (1) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége tekintetében elkülönítve mutatja ki legalább a következő bevételeket:\n a) egyesület esetében a tagdíjat, alapítvány esetében az alapítótól nem vagyoni hozzájárulásként kapott adományt;\n b) a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint kiutalt összegét;\n c) az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatást, ideértve az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében megvalósuló fejlesztés céljára kapott támogatást is, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra;\n d) az a)–c) pont hatálya alá nem tartozó, az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységéhez kapott adományt, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra;\n e) az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében nyújtott szolgáltatás,teljesített termékértékesítés bevételét, ideértve különösen\n ea) a kizárólag az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységet szolgáló dolog, jogátruházásának, illetve átengedésének ellenértékét, valamint\n eb) a részben az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységet szolgáló dolog, jogátruházásának, illetve átengedésének ellenértékéből a dolog, illetve a jog korábbi alapcél szerinti (közhasznú) használatával arányos részt;\n f) az a)–e) pont hatálya alá nem tartozó, gazdasági-vállalkozási tevékenységnek nem minősülő tevékenysége révén megszerzett bevételt, így különösen\n fa) a pénzeszköz betétbe, értékpapírba, társasági részesedésbe történő elhelyezése révén megszerzett (elért) kamatot, osztalékot, árfolyamnyereséget és más bevételt,\n fb) az ingatlan megszerzése, használatának átengedése és átruházása révén megszerzett bevételt.\n"]
["XIII.",2,2,"\nAz egyesület olyan számviteli nyilvántartást vezetett-e, mely alapján az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása?\n",null,"Civil tv. 20. § (4) bek.","Civil tv. 20. § (4) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása."]
["XIII.",2,3,"\nAz egyesület a számviteli beszámolójában az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott, pénzügyileg rendezett, egyéb bevételként elszámolt támogatás összegéből az üzleti évben költséggel, ráfordítással nem ellentételezett (fel nem használt) összeget passzív időbeli elhatárolásként mutatta-e ki?\n",null,"Számv. tv. 44. § (2)  bek.","Számv.tv. 44. § (2) Passzív időbeli elhatárolásként kell kimutatni a költségek (a ráfordítások) ellentételezésére – visszafizetési kötelezettség nélkül – kapott, pénzügyileg rendezett, egyéb bevételként elszámolt támogatás összegéből az üzleti évben költséggel, ráfordítással nem ellentételezett összeget. Az elhatárolást a költségek, ráfordítások tényleges felmerülésekor, illetve a támogatási szerződésben, megállapodásban foglaltak teljesülésekor kell megszüntetni."]
["XIII.",3,null,"\nAz egyesület foglalkoztatott-e önkénteseket?\n",null,"Az alábbi négy kérdés a közérdekű önkéntes foglalkoztatás jogszabályi megfelelőségére vonatkozik. Amennyiben a szervezet nem foglalkoztat önkénteseket, javasoljuk a kérdésre \"X\" választ adjon."]
["XIII.",3,1,"\nAz egyesület eleget tett-e fogadó szervi bejelentési kötelezettségének?\n",null,"Önkéntes tv. 11. § (1)  bek.","Önkéntes tv. 11. § (1) A fogadó szervezet a családpolitikáért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter) köteles – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével előzetesen – bejelenteni az önkéntesek foglalkoztatását, és a bejelentett adatokban bekövetkező változásokat. A bejelentést a miniszter által e célra rendszeresített honlapon (a továbbiakban: Közérdekű Önkéntes Szervezeti Regiszter), valamint a kormányzati portálon közzétett adatlapon vagy elektronikus űrlapon kell teljesíteni. Az adatlap és az elektronikus űrlap adattartalmát az 1. melléklet határozza meg."]
["XIII.",3,2,"\nAz egyesület az önkéntes jogviszony létesítésekor figyelembe vette-e a jogszabályi előírásokat?\n",null,"Önkéntes tv. 6. §","Önkéntes tv. 6. § (1) A közérdekű önkéntes tevékenység önkéntes jogviszony keretében végezhető, amely a fogadó szervezet és az önkéntes között megkötött önkéntes szerződéssel jön létre. Az önkéntes szerződésben meg kell határozni\na) a közérdekű önkéntes tevékenység tartalmát,\nb) a közérdekű önkéntes tevékenység ellátásának helyét,\nc) a közérdekű önkéntes tevékenységre fordítandó időt és a pihenőidőt, valamint\nd) azokat a 2. § (3) bekezdésének a)–h) pontja szerinti juttatásokat, amelyeket az önkéntesnek biztosítanak, és rendelkezni kell azokról az önkéntes szerződés megszűnésének esetére.\n(2) A fogadó intézménynél, illetve annak fenntartójánál végzett közérdekű önkéntes tevékenység esetén jogszabály meghatározhatja az önkéntes szerződés további kötelező tartalmi elemeit is.\n(3) A korlátozottan cselekvőképes kiskorú személy és a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott nagykorú személy önkéntes szerződést csak a törvényes képviselő beleegyezésével köthet.\n(4) Kiskorúsága miatt cselekvőképtelen önkéntes esetén az önkéntes jogviszonnyal kapcsolatos jognyilatkozatokat a törvényes képviselő teszi meg, de az önkéntes szerződés megkötéséhez és módosításához az önkéntes beleegyezése szükséges.\n(5) Az önkéntes szerződést írásba kell foglalni, ha\na) az önkéntes szerződést határozatlan időre vagy legalább tíz napra – tizennyolcadik életévét be nem töltött önkéntes, illetve a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott nagykorú önkéntes esetén legalább két napra – kötik,\nb) az önkéntes a 2. § (3) bekezdésének b)–h) pontja szerint juttatásban részesül,\nc) az önkéntest engedélyköteles építési munkában való részvételre foglalkoztatják, \nd) a közérdekű önkéntes tevékenységet külföldön végzik,\ne) az önkéntes harmadik országbeli állampolgár, ide nem értve a menekültként vagy menedékesként elismert, bevándorolt, illetve letelepedett személyt,\nf) bármelyik fél azonnali hatályú felmondáshoz való jogát korlátozzák,\ng) az önkéntes kéri, vagy\nh) ezt jogszabály elrendeli.\n"]
["XIII.",3,3,"\nAz egyesület azokról az önkéntes foglalkoztatottakról, melyek esetében a megkötött önkéntes szerződést nem foglalták írásba,  vezetett-e nyilvántartást?\n",null,"Önkéntes tv. 14. § (1) bek.","Önkéntes tv. 14. § (1) A fogadó szervezet – az önkéntes jogviszonnyal kapcsolatos jogok és kötelezettségek gyakorlása, valamint a jogviszonnyal kapcsolatos hatósági ellenőrzés érdekében – nyilvántartást vezet azokról az önkéntesekről, akikkel a megkötött önkéntes szerződést nem foglalták írásba. A nyilvántartás tartalmazza\na) az önkéntes természetes személyazonosító adatait, valamint, ha az önkéntes nem magyar állampolgár, az állampolgárságát,\nb) az önkéntes lakóhelyét, ennek hiányában tartózkodási, illetve szálláshelyét,\nc) kiskorú önkéntes és a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott önkéntes esetén a törvényes képviselő természetes személyazonosító adatait és lakóhelyét, ennek hiányában tartózkodási helyét,\nd) a 6. § (1) bekezdésének a)–c) pontjában meghatározottakat,\ne) a közérdekű önkéntes tevékenység megkezdésének időpontját, valamint\nf) azt az időpontot, amikor a jogviszony hatálya megszűnik.\n"]
["XIII.",3,4,"\nAz egyesületnél az önkéntes munka számviteli rendszerben történő elszámolása a jogszabályi előírások szerint történt-e, az elszámoláskor az önkéntes munka nyilvántartási értékét az előírások szerint határozták-e meg?\n",null,"Civil vhr. 4. § (5) bek.\nSzámv. tv. 77. § (3) bek. n) pont és 79. § (3) bek.","Civil vhr. 4. § (5) A közérdekű önkéntes tevékenységről szóló törvény szerinti önkéntes munka egy órára jutó értékének számításánál a mindenkori kötelező legkisebb havi munkabér százhatvanad részét kell figyelembe venni.\nSzámv. tv. \n77. § (3) Az egyéb bevételek között kell kimutatni:\nn) térítés nélkül kapott (igénybe vett) szolgáltatások piaci – illetve jogszabály eltérő rendelkezése esetén a jogszabály szerinti – értékét;\n79. § (3) A személyi jellegű egyéb kifizetések közé tartoznak a természetes személyek részére nem bérköltségként és nem vállalkozási díjként kifizetett, elszámolt összegek, beleértve ezen összegek le nem vonható általános forgalmi adóját, továbbá az ezen összegek után a vállalkozó által fizetendő (fizetett) személyi jövedelemadó összegét is.\n"]
["XIII.",4,null,"\nVégzett-e az egyesület befektetési tevékenységet?\n",null,"Az alábbi két kérdés a közhasznú jogállású, befektetési tevékenységet végző szervezet szabályozási kötelezettségének megfelelőségére vonatkozik. Amennyiben a szervezet nem végez befektetési tevékenységet, javasoljuk a kérdésre \"X\" választ adjon."]
["XIII.",4,1,"\nRendelkezett-e az egyesület befektetési szabályzattal?\n",null,"Civil tv. 45. § ","Civil tv. 45. § A befektetési tevékenységet végző közhasznú szervezetnek befektetési szabályzatot kell készítenie, amelyet a döntéshozó szerv - ha ilyet létrehoztak - a felügyelő szerv véleményének kikérését követően fogad el."]
["XIII.",4,2,"\nA befektetési szabályzatot a befektetési tevékenység megkezdése előtt a közgyűlés  jóváhagyta-e?\n",null,"Ptk.  3:71. § (1)  bek.","Ptk. 3:71. § (1) Az egyesület döntéshozó szerve a közgyűlés."]
[]
[]
["ÖSSZEGZŐ"]

{"sheet":"Egyesület_nem közh","index":4,"n_rows":258,"n_cols":7,"rows_kept":258,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[253,5,253,6],[1,0,1,2],[4,5,4,6],[142,3,142,5],[212,5,222,5],[180,6,181,6],[203,5,205,5],[155,3,155,5],[180,5,181,5],[192,2,192,4],[203,6,205,6],[156,2,156,3],[169,2,169,3],[179,2,179,3],[184,2,184,3],[43,6,45,6],[212,6,222,6],[38,6,40,6],[189,2,189,3],[194,2,194,3],[43,5,45,5]]}
["ÖSSZEGZŐ",null,null,null,"A civil szervezetek  gazdálkodása törvényességének önellenőrzéséhez"]
["Sorszám",null,null,"Kérdés","Válasz \n(I/N/X)","Jogszabály ","Jogszabály pontos szövege"]
["I. ",null,null,"Közhasznúságra vonatkozó kérdés"]
["II.",null,null," Az egyesület alapszabályára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A4","v":"II."},0,null,"\nKívánja kitölteni az alapszabályra vonatkozó kérdéssort?\n",null,"\nA létesítő okiratra vonatkozó kérdések célja az, hogy fókuszba helyezzék az alapszabálynak az egyesület gazdálkodására vonatkozó előírásait.\nEz a blokk az egyesület működésére, gazdálkodására vonatkozó, a jogszabályi környezeten túli szabályokra hívja fel a figyelmet. Amely kérdésekre a kitöltés során igen válaszok kerülnek megadásra, azon területeket az alapszabálynak vagy kötelezően tartalmaznia kell, vagy az alapítók lényegesnek tartották kiemelni. Ezek az egyesületre vonatkozó, jogszabályi előírásokon túli szabályrendszer egyes (nem teljeskörűen meghatározott) elemei, melyeket az egyesületnek a működése, gazdálkodása során szintén figyelembe kell vennie.\nA kérdések természetesen minden szervezet vonatkozásában nem lehetnek teljeskörűek, ugyanakkor a jellemző előírásokat igyekeztünk megjeleníteni. Az egyesület szabályszerű működéséhez, törvényes gazdálkodásához javasoljuk tekintse át az egyesület alapszabályának azon pontjait is, melyeket kérdéseinkkel nem érintettünk.\n\n"]
[{"$f":"A5","v":"II."},1,null,"\nAz alapszabályban az egyesület célja meghatározásra került-e?\n",null,"Ptk. 3:63. § (1) bek.","Ptk. 3:63. § [Az egyesület fogalma]  \n(1) Az egyesület a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, nyilvántartott tagsággal rendelkező jogi személy."]
["II.",2,null,"\nAz alapszabályban meghatározták-e, hogy az egyesület mely, a céljának megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult?\n ",null,"Ptk. 3: 63. § (2)-(3) bek.","Ptk. 3: 63. § (2) Egyesület nem alapítható gazdasági tevékenység céljára.\n(3) Az egyesület az egyesületi cél megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult."]
["II.",3,null,"\nAz alapszabályában szabályozták-e, hogy  az egyesület a vagyonát céljának megfelelően használhatja, a vagyonát nem oszthatja fel tagjai között, és a tagok részére nyereséget nem juttathat ? \n",null,"Ptk. 3: 63. § (4) bek.","Ptk. 3: 63. § (4) Az egyesület vagyonát céljának megfelelően használhatja, vagyonát nem oszthatja fel tagjai között, és a tagok részére nyereséget nem juttathat."]
["II.",4,null,"\nAz alapszabályban az egyesület valamely szervezeti egységét jogi személlyé nyilvánították-e?\n",null,"Ptk. 3: 63. § (5) bek.","Ptk. 3: 63. § (5) Az egyesület alapszabálya az egyesület valamely szervezeti egységét jogi személlyé nyilváníthatja."]
["II.",5,null,"\nAz alapszabályban az egyesület célja mellett meghatározták-e a célok megvalósítása érdekében végezni kívánt, alapcél szerinti tevékenységeket?\n ",null,"Ptk. 3:63. § (6) bek.","Ptk. 3:63. § (6) Az alapszabályban az egyesület célja mellett meg kell határozni a célok megvalósítása érdekében végezni kívánt, alapcél szerinti tevékenységeket."]
["II.",6,null,"\nAz alapszabályában szabályozták-e, hogy az egyesület tagja jogosult az egyesület tevékenységében részt venni? \n",null,"Ptk. 3:65. § (1) bek.","Ptk. 3:65. § (1) Az egyesület tagja jogosult az egyesület tevékenységében részt venni.\n"]
["II.",7,1,"\nHa igen, akkor az alapszabály kitér-e arra, hogy az egyesület  tagjait egyenlő jogok illetik meg és egyenlő kötelezettségek terhelik? \n",null,"Ptk. 3:65. § (2) bek.","Ptk. 3:65. § (2) Az egyesület tagjait egyenlő jogok illetik meg és egyenlő kötelezettségek terhelik, kivéve, ha az alapszabály különleges jogállású tagságot határoz meg."]
["II.",8,null,"\nAz alapszabályában szabályozták-e, hogy az  egyesület tagjai nem kötelesek vagyoni hozzájárulást teljesíteni, és a tag az egyesület tartozásaiért saját vagyonával nem felel?\n ",null,"Ptk. 3:65. § (4) bek.","Ptk. 3:65.§ (4) Az egyesület tagja nem köteles vagyoni hozzájárulást teljesíteni. A tag az egyesület tartozásaiért saját vagyonával nem felel."]
["II.",9,null,"\nAz alapszabályában határoztak-e meg tagi kötelezettségeket, melyek teljesítésére az egyesületi tagok kötelezettek?\n",null,"Ptk. 3:66. § (1) bek.","Ptk. 3:66. §  \n(1) Az egyesület tagja köteles az alapszabályban meghatározott tagi kötelezettségek teljesítésére.\n"]
["II.",10,null,"\nAz alapszabályban meghatározták-e az egyesület döntéshozó szervét? \n\n",null,"Ptk. 3:71. § (1) és (4) bek.","Ptk. 3:71. §  [Közgyűlés, a közgyűlés hatásköre. A küldöttgyűlés]  \n(1) Az egyesület döntéshozó szerve a közgyűlés. \n(4) Ha az alapszabály küldöttgyűlés működését írja elő, meg kell határoznia a küldöttek választásának módját. A küldöttgyűlésre egyebekben a közgyűlés szabályait kell megfelelően alkalmazni."]
["II.",11,null,"\nAz alapszabályban rendelkeztek-e a  vezető tisztségviselőkről?\n",null,"Ptk. 3:77. § ","Ptk. 3:77. § [Az ügyvezetés ellátása]  \nAz egyesület ügyvezetését az egyesület ügyvezetője vagy az elnökség látja el. Az egyesület vezető tisztségviselői az ügyvezető vagy az elnökség tagjai."]
["II.",12,null,"\nAz alapszabályban rendelkeztek-e az elnökséget érintő szabályokról?\n",null,"Ptk. 3:78. § (1) bek.","Ptk. 3:78. § [Elnökség]  \n(1) Az elnökség három tagból áll. Semmis az alapszabály olyan rendelkezése, amely háromnál kevesebb tagú elnökség felállítását írja elő.\n"]
["II.",13,null,"\nAz alapszabályban rendelkeztek-e a  vezető tisztviselők megbízatásáról?\n",null,"Ptk. 3:79. § (1) és (3) bek.","Ptk. 3:79. § [A vezető tisztségviselői megbízatás]  \n(1) Ha az alapszabályban vagy a választás során a vezető tisztségviselői megbízás időtartamáról a tagok nem rendelkeznek, a vezető tisztségviselő megbízatása két évre szól.\n(3) A vezető tisztségviselőket az egyesület tagjai közül kell választani, az alapszabály felhatalmazása alapján a vezető tisztségviselők legfeljebb egyharmada választható az egyesület tagjain kívüli személyekből."]
["II.",14,null,"Az alapszabályban rendelkeztek-e az ügyvezetés feladatairól?",null,"Ptk. 3:80. § ","Ptk. 3:80. §   [Az ügyvezetés feladatai]  \nAz ügyvezetés feladatkörébe tartozik\na) az egyesület napi ügyeinek vitele, az ügyvezetés hatáskörébe tartozó ügyekben a döntések meghozatala;\nb) a beszámolók előkészítése és azoknak a közgyűlés elé terjesztése;\nc) az éves költségvetés elkészítése és annak a közgyűlés elé terjesztése;\nd) az egyesületi vagyon kezelése, a vagyon felhasználására és befektetésére vonatkozó, a közgyűlés hatáskörébe nem tartozó döntések meghozatala és végrehajtása;\ne) az egyesület jogszabály és az alapszabály szerinti szervei megalakításának és a tisztségviselők megválasztatásának előkészítése;\nf) a közgyűlés összehívása, a tagság és az egyesület szerveinek értesítése;\ng) az ügyvezető szerv által összehívott közgyűlés napirendi pontjainak meghatározása;\nh) részvétel a közgyűlésen és válaszadás az egyesülettel kapcsolatos kérdésekre;\ni) a tagság nyilvántartása;\nj) az egyesület határozatainak, szervezeti okiratainak és egyéb könyveinek vezetése;\nk) az egyesület működésével kapcsolatos iratok megőrzése;\nl) az egyesületet érintő megszűnési ok fennállásának mindenkori vizsgálata és annak bekövetkezte esetén az e törvényben előírt intézkedések megtétele; és\nm) az alapszabály felhatalmazása alapján a tag felvételéről való döntés."]
["II.",15,null,"\nAz alapszabályban rendelkeztek-e felügyelőbizottság létrehozásáról?\n",null,"Ptk. 3:82. §","Ptk. 3:82. §  [A felügyelőbizottság létrehozásának kötelező esetei]  \n(1) Kötelező felügyelőbizottságot létrehozni, ha a tagok több mint fele nem természetes személy, vagy ha a tagság létszáma a száz főt meghaladja. Az alapszabály ettől eltérő rendelkezése semmis.\n(2) A felügyelőbizottság feladata az egyesületi szervek, valamint a jogszabályok, az alapszabály és az egyesületi határozatok végrehajtásának, betartásának ellenőrzése. \n\n"]
["III. ",null,null,"Könyvvezetés módjára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A21","v":"III. "},1,null,"\nAmennyiben az egyesület összes bevétele (alaptevékenységből és gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó bevételeinek összege) - két egymást követő évben, évenként - nem haladta meg az 50 millió forintot, egyszeres könyvvitelt vezetett-e? \n",null,"\nEszámvr. 8. § (1) bek., ","Eszámvr. 8. § (1) Egyszerűsített beszámolót készíthet az az egyéb szervezet, amelynek az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó (ár)bevételének együttes összege - két egymást követő évben, évenként - az 50 millió forintot nem haladja meg.\n\n"]
[{"$f":"A22","v":"III. "},2,null,"\nAmennyiben az egyesület a kettős könyvvezetésről visszatért az egyszeres könyvvezetésre, mert éves összes bevétele két egymást követő évben nem haladta meg évenként az 50 millió forintot, betartotta-e azt a szabályt, hogy  az egyesület az egyszeres könyvvitel vezetésére a kettős könyvvitelre történő áttérés évét követő második üzleti év január 1-jével térhet át legkorábban?\n",null,"\nEszámvr. 9. § (7)  bek.","Eszámvr. 9. § (7) A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet az egyszeres könyvvitel vezetésére a kettős könyvvitelre történő áttérés évét követő második üzleti év január 1-jével térhet át, ha az alaptevékenységből, valamint a vonatkozó külön jogszabály szerinti vállalkozási tevékenységből származó éves összes (ár)bevétele − két egymást követő évben, évenként − nem haladta meg az 50 millió forintot.\n"]
["III. ",3,null,"\nAz egyesület a saját döntése alapján a kettős könyvvitel szabályai szerint vezette-e a könyveit?\n",null,"Eszámvr. 9. § (3)  bek.","Eszámvr. 9. § (3) Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet - saját elhatározása alapján - bármelyik üzleti év január 1-jével áttérhet a kettős könyvvitelre. Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet köteles áttérni a kettős könyvvitel vezetésére - és egyszerűsített éves beszámolót vagy éves beszámolót készíteni - azt az évet követő üzleti év január 1-jével, amikor az egyszerűsített beszámoló készítésére a 8. § (1) bekezdésében rögzített feltételnek két egymást követő üzleti évben már nem felel meg.\n"]
["III. ",4,null,"\nAmennyiben az egyesület alaptevékenységből és gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó bevételeinek összege - két egymást követő évben, évenként - meghaladta az 50 millió forintot, kettős könyvvitelt vezetett-e?\n",null,"\nEszámvr. 8. § (2) bek.","Eszámvr. 8. § (2) Egyszerűsített éves beszámolót köteles készíteni az az egyéb szervezet, amelynek két egymást követő évben az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves (ár)bevételének együttes összege évenként meghaladja az 50 millió forintot.\n\n"]
["IV. ",null,null,"Könyvvizsgálatra vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A26","v":"IV. "},1,null,"\nAmennyiben az egyesület éves bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladta a 300 millió forintot, eleget tett-e az egyesület a számviteli beszámoló kötelező könyvvizsgálati kötelezettségnek?\n",null,"Eszámvr. \n16. § (1)  bek.","Eszámvr. 16. § (1)  Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
[{"$f":"A27","v":"IV. "},2,null,"\nAmennyiben az egyesület jogszabály alapján nem volt kötelezett a könyvvizsgálatra, saját döntése, átalakulás, vagy pályázati támogatás stb. előírása alapján a beszámoló felülvizsgálatával megbízott-e  könyvvizsgálót?\n",null,"Eszámvr. \n16. § (1) bek.","Eszámvr. 16. § (1) Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
["IV. ",3,null,"\nAmennyiben az egyesület lezárt üzleti évre vonatkozó számviteli beszámolóját könyvvizsgáló felülvizsgálta, a közzététel során a beszámolóval együtt a független könyvvizsgálói jelentés is letétbe helyezésre és  közzétételre került-e?\n",null,"Eszámvr. 25. §, \nCivil tv. 30. § (1)-(2) bek.","Eszámvr. 25. § A civil szervezet a beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt az Ectv. szerint hozza nyilvánosságra.\nCivil tv. 30. § \n(1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget.\n"]
[{"$f":"A29","v":"IV. "},4,null,"\nAmennyiben az egyesület lezárt üzleti évre vonatkozó számviteli beszámolóját könyvvizsgálóval nem vizsgáltatta felül, de jogszabályi előírás szerint köteles volt beszámolóját közzétenni, a beszámoló minden oldalán feltüntette-e a következő szöveget \" A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva.\"?\n",null,"Eszámvr. 17. § (3) bek. ","Eszámvr. 17. § (3) Az az egyéb szervezet, amely sem jogszabályból adódóan kötelezően, sem saját döntés alapján nem vizsgáltatta felül a beszámolóját könyvvizsgálóval, de valamely jogszabály alapján köteles beszámolóját vagy annak fontosabb adatait közzétenni, a beszámoló minden részén köteles feltüntetni a következő szöveget: „A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva.”"]
["V.",null,null,"Beszámolási kötelezettségre vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A31","v":"V."},1,null,"\nAz egyesület elkészített-e a számviteli beszámolót az üzleti könyveinek lezárását követően, az év utolsó napjával mint mérlegfordulónappal?\n",null,"Eszámvr. 7. § (1) bek. ","Eszámvr. 7. § (1) Az egyéb szervezet működéséről, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről az üzleti év könyveinek lezárását követően az üzleti év utolsó napjával, illetve a megszűnés napjával mint mérlegfordulónappal a Tv.-ben és az e rendeletben meghatározottak szerint köteles beszámolót készíteni."]
[{"$f":"A32","v":"V."},2,null,"\nAz egyesület számviteli beszámolója a naptári évre vonatkozott-e?\n",null,"Eszámvr. 7. § (2) bek. ","Eszámvr. 7. § (2) Az egyéb szervezetnél az üzleti év azonos a naptári évvel, kivéve az év közben alakuló, illetve megszűnő egyéb szervezetnél. A mérleg fordulónapja − a megszűnést kivéve − december 31."]
[{"$f":"A33","v":"V."},3,null,"\nAmennyiben az egyesület összes bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) két egymást követő évben, évenként, nem haladta meg az 50 millió forintot, az egyesület egyszerűsített beszámolót készített-e, egyszeres könyvvezetés mellett?\n",null,"Eszámvr. 8. § (1) bek. \n","Eszámvr. 8. § (1) Egyszerűsített beszámolót készíthet az az egyéb szervezet, amelynek az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó bevételének együttes összege - két egymást követő évben, évenként - az 50 millió forintot nem haladja meg.\n"]
["V.",3,1,"\nAz egyszerűsített beszámoló a kormányrendelet szerint tagolt mérleget tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr. 7. § (5) bek.\nés 1.sz.melléklet","Eszámvr. 7. § (5) Az egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója az 1. melléklet szerinti egyszerűsített mérlegből és a 2. melléklet szerinti eredménylevezetésből áll."]
["V.",3,2,"\nAz egyszerűsített beszámoló a kormányrendelet szerint tagolt eredménylevezetést tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr. 7. § (5) bek. \nés  2.sz.melléklet","Eszámvr. 7. § (5) Az egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója az 1. melléklet szerinti egyszerűsített mérlegből és a 2. melléklet szerinti eredménylevezetésből áll."]
[{"$f":"A33","v":"V."},4,null,"\nAmennyiben az egyesület összes bevétele (alap tevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) két egymást követő évben, évenként, meghaladta az 50 millió forintot, az egyesület egyszerűsített éves beszámolót készített-e?\n",null,"Eszámvr. 8. § (2) bek. ","Eszámvr. 8. § (2) Egyszerűsített éves beszámolót köteles készíteni az az egyéb szervezet, amelynek két egymást követő évben az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege évenként meghaladja az 50 millió forintot."]
["V.",4,0,"\nKívánja kitölteni az egyszerűsített éves beszámolóhoz tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["V.",4,1,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló az Eszámvr. szerint tagolt mérleget tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. § (6)  bek. és 3. sz. melléklet","Eszámvr.  \n7. §  (6) *  Az egyéb szervezet egyszerűsített éves beszámolója a 3. melléklet szerinti mérlegből és a 4. melléklet szerinti eredménykimutatásból, valamint a Tv. szerinti kiegészítő mellékletből áll."]
["V.",4,2,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló az Eszámvr. szerint tagolt eredménykimutatást tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. §  (6)  bek. és 4. sz. melléklet"]
["V.",4,3,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló a Számv.tv. szerinti kiegészítő mellékletet tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. §  (6)  bek."]
["V.",5,null,"\nAmennyiben a következő három mutatóérték közül - az egyesületnél - kettő meghaladta az alábbi határértéket, akkor az egyesület kettős könyvvitel alapján Számv.tv. szerinti éves beszámolót készített-e?\n - a mérlegfőösszeg az 1200 millió forintot,\n - az alaptevékenységből, valamint a gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege a 2400 millió forintot,\n - az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma az 50 főt.\n",null,"Eszámvr. 8. § (3) bek. \n\n","Eszámvr. 8. § (3) Éves beszámolót köteles készíteni a kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet, ha két egymást követő üzleti évben a mérleg fordulónapján a következő három mutatóérték közül bármelyik kettő meghaladja az alábbi határértékeket:\na) a mérlegfőösszeg az 1200 millió forintot,\nb) az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege a 2400 millió forintot,\nc) az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma az 50 főt."]
["V.",5,0,"\nKívánja kitölteni az éves beszámolóhoz tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["V.",5,1,"\nAz  éves beszámoló a Számv. tv. szerinti mérleget tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr. 7. § (3) bek., (4) bek. c) pont és 8.§ (3a) bek.\n\nSzámv. tv. 19. § (1) bek.","Eszámvr. \n7. §  (3) A beszámoló formáját az egyéb szervezet által folytatott tevékenység, az éves összes bevétel (az alaptevékenység és a vállalkozási tevékenység összes bevételének) nagysága, valamint a könyvvezetés módja határozza meg.\n(4)  c) a Tv. szerinti éves beszámoló.(Számv. tv.)\n8. § (3a) Az éves beszámolóval egyidejűleg üzleti jelentést nem kell készíteni.\nSzámv.tv.19. § (1) Az éves beszámoló mérlegből, eredménykimutatásból és kiegészítő mellékletből áll. "]
["V.",5,2,"\nAz éves beszámoló a  Számv. tv. szerinti eredménykimutatást tartalmazta-e?\n"]
["V.",5,3,"\nAz éves beszámoló a Számv. tv. szerinti kiegészítő mellékletet  tartalmazta-e?\n"]
["V.",6,null,"\nAz egyesület - főszabály szerint - május 31-ig, dokumentumokkal igazoltan,  gondoskodott-e a beszámoló letétbe helyezéséről, közzétételéről?\n",null,"Eszámvr. 25. §\nCiivil tv. 30. § (1) - (2) bek. ","Eszámvr. \n25. § A civil szervezet a beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt a Civil tv. szerint hozza nyilvánosságra.\nCivil tv. \n30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget.\n"]
["V.",7,null,"Rendelkezik-e az egyesület a számviteli beszámoló jóváhagyására jogosult testület beszámolót elfogadó határozatával?",null,"\nCivil tv. 30. § (1) bek. ","Civil tv.\n30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.  \n"]
["V.",8,null,"Az egyesület a beszámolójával egyidejűleg, a jóváhagyott közhasznúsági mellékletet is közzétette-e?",null,"Civil tv. 29. § (3) bek.  \n\nCivil vhr. 12. § és melléklete\n\nEszámvr. 30. § (1)-(4) bek.","Civil tv. 29. § (3) A civil szervezet köteles a beszámolójával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet is készíteni.\nCivil. vhr. 12. § (1)  A civil szervezet és a civil szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége az Ectv. 29. § (3) bekezdésében meghatározott, a közhasznú szervezet, valamint a közhasznú szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége pedig az Ectv. 46. § (1) bekezdésében meghatározott - a beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg elkészített - közhasznúsági mellékletét az e rendelet Mellékletének megfelelő, erre a célra rendszeresített formanyomtatványon készíti el.\nEszámvr.\n30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget.\n(3) A letétbe helyezett beszámolót, valamint közhasznúsági mellékletet a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon kell közzétenni, valamint adatainak lekérdezését a Civil Információs Portál számára lehetővé kell tenni.\n(4) Ha a civil szervezet saját honlappal rendelkezik, a közzétételi kötelezettség kiterjed a beszámoló, valamint közhasznúsági melléklet saját honlapon történő elhelyezésére is. A civil szervezet a saját honlapon közzétett adatok folyamatos megtekinthetőségét legalább a közzétételt követő második üzleti évre vonatkozó adatok közzétételéig biztosítja.\n"]
["V.",9,null,"Amennyiben az egyesület éves bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) az előző két év átlagában meghaladta a 10 millió forintot, a beszámoló készítését legalább mérlegképes könyvelői végzettséggel rendelkező személy végezte-e? ",null,"Eszámvr. 15. § (1) és (2) bek.","Eszámvr. \n15. § (1) Az egyéb szervezet a Tv. 150. § (2) bekezdése szerinti könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével *   \na) olyan természetes személyt köteles megbízni, illetve ezen feladatok végzésére alkalmazni, aki okleveles könyvvizsgálói szakképesítéssel vagy mérlegképes könyvelői szakképesítéssel, illetve az engedélyezés szempontjából mérlegképes könyvelői szakképesítéssel egyenértékű szakképesítéssel (ez utóbbiak a továbbiakban együtt: mérlegképes könyvelői szakképesítés) és a tevékenység ellátására jogosító engedéllyel rendelkezik, vagy aki a Tv. 152/B. § szerinti bejelentést tett, vagy\nb) olyan számviteli szolgáltatást nyújtó társaságot köteles megbízni, amelynek a feladat irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével megbízott tagja, alkalmazottja megfelel az a) pontban meghatározott követelményeknek.\n(2) Mentesül az (1) bekezdésben előírt kötelezettség alól az az egyéb szervezet, amelynél az éves (éves szintre átszámított) (ár)bevétel a tárgyévet megelőző két üzleti év átlagában, ennek hiányában az üzleti évben várhatóan a 10 millió forintot nem haladja meg.\n"]
["V.",10,null,"\nAmennyiben az egyesület a beszámolóval, valamint a közhasznúsági melléklettel kapcsolatos letétbe helyezési és közzétételi kötelezettségét elmulasztotta, azt egy éven belül pótolta-e ?\n",null,"Civil tv. 30. § (5)  bek.","Civil tv.\n30. § (5) Ha a civil szervezet a beszámolóval, valamint közhasznúsági melléklettel kapcsolatos (1)-(3) bekezdés szerinti kötelezettségét elmulasztja és azt egy éven belül nem pótolja, a bíróság a civil szervezetet a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvény 37. § (2) bekezdésében megállapított mértékű pénzbírsággal sújthatja."]
["V.",11,null,"\nAz egyesület a számviteli beszámolóját leltárral alátámasztotta-e?\n",null,"Számv. tv. 69.§ (1) bek.","Számv. tv. \n69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza – az (5) bekezdés figyelembevételével – a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben.\n\n"]
["V.","11.","1.","\nAz egyesület leltára tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza-e a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket és forrásokat mennyiségben és értékben?\n",null,"Számv. tv. 69. § (1) bek.","Számv. tv. 69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza - az (5) bekezdés figyelembevételével - a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben"]
["VI. ",null,null," Kiegészítő melléklettel kapcsolatos kérdések"]
[{"$f":"A54","v":"VI. "},1,null,"\nA szervezet elkészítette-e a kiegészítő mellékletet?\n",null,"Számv. tv. 88. § (1) bek. és\n 96. § (4) bek.","Számv. tv. \n88. § (1) A kiegészítő mellékletbe azokat a számszerű adatokat és szöveges magyarázatokat kell felvenni, amelyeket e törvény előír, továbbá mindazokat, amelyek a vállalkozó vagyoni, pénzügyi helyzetének, működése eredményének megbízható és valós bemutatásához a tulajdonosok, a befektetők, a hitelezők számára – a mérlegben, az eredménykimutatásban szereplőkön túlmenően – szükségesek. A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a sajátos tevékenységgel kapcsolatos – más jogszabályban előírt – információkat is.\n96. § (4) Az egyszerűsített éves beszámoló kiegészítő mellékletének a 88. § (4), (4a) és (5) bekezdése, a 89. § (4) bekezdés b) pontja, 89. § (6) bekezdése, a 90. § (2) bekezdése, a 90. § (3) bekezdés a)-c) pontja, a 90. § (7) bekezdése és a 90. § (9) bekezdés a)-e), és g) pontja szerinti adatokat kell tartalmaznia. A 91. § a) pont szerinti adatokból csak a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszámát kell bemutatni.\n"]
[{"$f":"A55","v":"VI. "},1,1,"\nKívánja kitölteni a kiegészítő melléklethez tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["VI. ",2,null,"\nA kiegészítő mellékletben ismertetésre került-e a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszer és annak főbb jellemzői?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",3,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre kerültek-e az alkalmazott értékelési eljárások és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerei?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",4,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e az értékcsökkenés elszámolásának gyakorisága?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",5,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e  az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolása?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",5,1,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e  az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatása?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",6,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a számviteli politikában meghatározott kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételek, költségek és ráfordítások összege és azok jellege?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4a) bek.","Számv. tv. 88. §  (4a) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a számviteli politikában meghatározott kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételek, költségek és ráfordítások összegét, azok jellegét"]
["VI. ",7,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e az ellenőrzés során feltárt jelentős összegű hibák eredménye, az eszközök és a források állományára gyakorolt - a mérlegben, az eredménykimutatásban a megfelelő tételeknél összevontan szereplő - hatása, évenkénti megbontásban?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (5) bek.","Számv. tv. 88. §  (5) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az ellenőrzés során feltárt jelentős összegű hibák eredményre, az eszközök és a források állományára gyakorolt - a mérlegben, az eredménykimutatásban a megfelelő tételeknél összevontan szereplő - hatását, évenkénti megbontásban."]
["VI. ",8,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e azon kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletek, amelyek bemutatásáról a számviteli törvény külön nem rendelkezik, ha ezen ügyletek lényegesek és nem a szokásos piaci feltételek között valósultak meg?\n",null,"Számv. tv. 89. § (6) bek.","Számv. tv. 89 § (6) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni azon kapcsolt felekkel lebonyolított ügyleteket, amelyek bemutatásáról e törvény külön nem rendelkezik, ha ezen ügyletek lényegesek és nem a szokásos piaci feltételek között valósultak meg. Ennek során be kell mutatni az ügyletek értékét, a kapcsolt féllel fennálló kapcsolat jellegét és az ügyletekkel kapcsolatos egyéb, a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez szükséges információkat. Az egyedi ügyletekre vonatkozó információk összesíthetők az ügyletek jellege szerint, ha az összesítés nem akadályozza az érintett ügyleteknek a vállalkozó pénzügyi helyzetére gyakorolt hatásának a megítélését."]
["VI. ",9,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezetnél a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak folyósított előlegek és kölcsönök összege, a nevükben vállalt garanciák, csoportonként összevontan, a kamat, a lényeges egyéb feltételek, a visszafizetett összegek és a visszafizetés feltételei egyidejű közlésével?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. b) pont","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) gazdasági társaságnál a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak folyósított előlegek és kölcsönök összegét, a nevükben vállalt garanciákat, csoportonként összevontan, a kamat, a lényeges egyéb feltételek, a visszafizetett összegek és a visszafizetés feltételei egyidejű közlésével;"]
["VI. ",10,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",11,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",12,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek. ","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",13,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",14,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",15,null,"\nBemutatásra került-e a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összege, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év; azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját"]
["VI. ",16,null,"\nBemutatásra került-e a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összege, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év; azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját"]
["VI. ",17,null,"\nBemutatásra került-e azoknak a pénzügyi kötelezettségeknek a teljes összege, amelyek a pénzügyi helyzet értékelése szempontjából jelentőséggel bírnak, de amelyek a mérlegben nem jelennek meg, különös tekintettel a jövőbeni nyugdíjfizetési, végkielégítési kötelezettségek, valamint a kapcsolt vállalkozásokkal szembeni kötelezettségek összegére?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. b) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) azoknak a pénzügyi kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek a pénzügyi helyzet értékelése szempontjából jelentőséggel bírnak, de amelyek a mérlegben nem jelennek meg, különös tekintettel a jövőbeni nyugdíjfizetési, végkielégítési kötelezettségek, valamint a kapcsolt vállalkozásokkal szembeni kötelezettségek összegére"]
["VI. ",18,null,"\nBemutatásra került-e azon mérlegen kívüli tételek és mérlegben nem szereplő megállapodások jellege, üzleti célja és pénzügyi kihatásai, amelyek bemutatásáról a számviteli törvény külön nem rendelkezik, ha e tételekből és megállapodásokból származó kockázatok vagy előnyök lényegesek, és bemutatásuk szükséges a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. c) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nc) azon mérlegen kívüli tételek és mérlegben nem szereplő megállapodások jellegét, üzleti célját és pénzügyi kihatásait, amelyek bemutatásáról e törvény külön nem rendelkezik, ha e tételekből és megállapodásokból származó kockázatok vagy előnyök lényegesek, és bemutatásuk szükséges a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez"]
["VI. ",19,null,"\nA szervezet alkalmazta-e a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelést?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek.","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl\n- a jogszabály további pontjait lásd alább -"]
["VI. ",19,1,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e az általános értékelési eljárásokkal számított piaci érték (jelenérték) esetén alkalmazott feltételek (így különösen: a diszkonttényező, a várható osztaléknövekedési ráta, a belső megtérülési ráta, az effektív hozam, az alternatív befektetés hozam)?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\na) az általános értékelési eljárásokkal számított piaci érték (jelenérték) esetén alkalmazott feltételeket (így különösen: a diszkonttényezőt, a várható osztaléknövekedési rátát, a belső megtérülési rátát, az effektív hozamot, az alternatív befektetés hozamát),\n"]
["VI. ",19,2,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a számított piaci érték meghatározásánál figyelembe vett tényezők?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. b) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nb) a számított piaci érték meghatározásánál figyelembe vett tényezőket,"]
["VI. ",19,3,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a valós értékelés értékelési különbözetének nagysága, tárgyévi változása, valamint az, hogy az eredményben, illetve a saját tőkében mekkora összeg került elszámolásra?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. c) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nc) a valós értékelés értékelési különbözetének nagyságát, tárgyévi változását, valamint azt, hogy az eredményben, illetve a saját tőkében mekkora összeg került elszámolásra,"]
["VI. ",19,4,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a pénzügyi instrumentumok csoportjai és valós értékük?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. d) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nd) a pénzügyi instrumentumok csoportjait és valós értékét,"]
["VI. ",19,5,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a származékos ügyletek csoportjai és azok nagysága (szerződés szerinti értéken), lejárati ideje, valamint a cash-flow-ra és az eredményre gyakorolt várható hatása (valós érték)?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. e) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\ne) a származékos ügyletek csoportjait, nagyságát (szerződés szerinti értéken), lejárati idejét, valamint a cash-flow-ra és az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét),"]
["VI. ",19,6,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a valós értékelés értékelési tartalékának tárgyévi változása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. g) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\ng) a valós értékelés értékelési tartalékának tárgyévi változását,"]
["VI. ",20,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszáma, bérköltsége és személyi jellegű egyéb kifizetései állománycsoportonként, valamint a bérjárulékok jogcímenként megbontva?\n",null,"Számv. tv. 91. § a) pont","Számv. tv. 91. § A kiegészítő mellékletben meg kell adni:  \na) a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszámát, bérköltségét és személyi jellegű egyéb kifizetéseit állománycsoportonként, valamint a bérjárulékokat jogcímenként megbontva;"]
["VI. ",21,null,"\nA szervezet élt-e az értékhelyesbítés lehetőségével?\n",null,"Számv. tv. 59. § (1) bek. és 96. § (4a) bek. ","Számv. tv. \n59. § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az értékhelyesbítések nyitó értékét, növekedését, csökkenését, záró értékét legalább vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, ingatlanok, ideértve az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogokat is, műszaki berendezések, gépek, járművek, továbbá egyéb berendezések, felszerelések, járművek, tenyészállatok, tartós tulajdoni részesedést jelentő befektetések részletezésben. A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elveit és módszereit.\n96. § (4a) Ha az egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, akkor a kiegészítő mellékletben be kell mutatnia az 58. § (1) bekezdése és az 59. § (1) bekezdése szerinti adatokat."]
["VI. ",21,1,"\nA kiegészítő mellékletben ismertetésre került-e a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elvei és módszerei?\n",null,"Számv. tv. 59. § (1) bek.és 96. § (4a) bek. ","Számv. tv. \n59. § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az értékhelyesbítések nyitó értékét, növekedését, csökkenését, záró értékét legalább vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, ingatlanok, ideértve az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogokat is, műszaki berendezések, gépek, járművek, továbbá egyéb berendezések, felszerelések, járművek, tenyészállatok, tartós tulajdoni részesedést jelentő befektetések részletezésben. A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elveit és módszereit.\n96. § (4a) Ha az egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, akkor a kiegészítő mellékletben be kell mutatnia az 58. § (1) bekezdése és az 59. § (1) bekezdése szerinti adatokat.\n"]
["VI. ",22,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a beszámoló mérleg tételeinek összegét és tartalmát, amennyiben azok jelentősnek minősültek?\n",null,"Számv. tv. 96. § (3a) bek.","Számv. tv. 96. § (3a) A (2) és (3) bekezdés alkalmazása során összevont, arab számmal jelölt tételek összegét, azok tartalmát külön-külön be kell mutatni a kiegészítő mellékletben, amennyiben azok jelentősnek minősülnek."]
["VI. ",23,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a beszámoló eredménykimutatás tételeinek összegét és tartalmát, amennyiben azok jelentősnek minősültek?\n",null,"Számv. tv. 96. § (3a) bek.","Számv. tv. 96. § (3a) A (2) és (3) bekezdés alkalmazása során összevont, arab számmal jelölt tételek összegét, azok tartalmát külön-külön be kell mutatni a kiegészítő mellékletben, amennyiben azok jelentősnek minősülnek."]
["VI. ",24,null,"\nA következő blokkban az éves beszámolóhoz kapcsolódó kiegészítő mellékletre vonatkozó olyan kérdések szerepelnek, melyek az egyszerűsített éves beszámolóhoz kapcsolódó kiegészítő melléklet tartalmán túli követelményekre kérdeznek rá, a konszolidációs kötelezettség miatti információk kivételével. Kívánja ezeket a kérdéseket is megválaszolni?\n"]
["VI. ",25,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegek támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban?\n",null,"Számv. tv. 93. § (3) bek.\n","Számv. tv. 93 §\n(3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat. Ha jogszabály erről külön rendelkezik, további információkat kell a kiegészítő mellékletben megadni annak érdekében, hogy a támogatások felhasználásának és az államháztartás alrendszereihez tartozó vagyon használatának nyilvánossága biztosított és ellenőrizhető legyen.\n"]
["VI. ",26,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó adatok?\n",null,"Számv. tv. 93. § (3) bek.\n","Számv. tv. 93 §\n(3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat. Ha jogszabály erről külön rendelkezik, további információkat kell a kiegészítő mellékletben megadni annak érdekében, hogy a támogatások felhasználásának és az államháztartás alrendszereihez tartozó vagyon használatának nyilvánossága biztosított és ellenőrizhető legyen.\n"]
["VI. ",27,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a legalább a Számv. tv. 7.számú melléklet szerinti cash flow kimutatást?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (6) bek.","Számv. tv. 88. §  (6) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell legalább a 7. számú melléklet szerinti tartalmú cash flow-kimutatást is."]
["VI. ",28,null,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor erre a kötelezettségre kiemelten és egyértelműen van-e utalás a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. a) pont","Számv. tv. 88. §  (8)  Ha e törvény, illetve más jogszabály előírása szerint a vállalkozónál a könyvvizsgálat kötelező, akkor\na) erre a kötelezettségre a beszámoló kiegészítő mellékletében kiemelten és egyértelműen utalni kell, továbbá\n"]
["VI. ",28,1,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor bemutatásra került-e a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díj?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. b) pont","Számv. tv. 88. §  (8)  Ha e törvény, illetve más jogszabály előírása szerint a vállalkozónál a könyvvizsgálat kötelező, akkor\nb) a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díjat, valamint a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjakat külön-külön összesítve."]
["VI. ",28,2,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor bemutatásra kerültek-e  a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjak külön-külön összesítve?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. b) pont","Számv. tv. 88. §  (8) Ha e törvény, illetve más jogszabály előírása szerint a vállalkozónál a könyvvizsgálat kötelező, akkor\nb) a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díjat, valamint a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjakat külön-külön összesítve."]
["VI. ",29,null,"\nKiegészítő mellékletében feltüntette-e a szervezet annak a felelős személynek a nyilvános adatait, aki  meg volt bízva a könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, az éves beszámoló elkészítésével?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (9) bek.","Számv. tv. 88. §  (9)  Ha a vállalkozóra vonatkozik a 151. § (1) bekezdés szerinti kötelezettség, a kiegészítő mellékletben fel kell tüntetni a könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításáért, vezetéséért felelős személy - a 151. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásban szereplő - nyilvános adatait."]
["VI. ",30,null,"\nA mérleghez és az eredménykimutatáshoz kapcsolódó adatokat, magyarázatokat a kiegészítő mellékletben abban a sorrendben mutatták-e be, ahogyan a tételek a mérlegben és az eredménykimutatásban szerepelnek?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (10) bek.","Számv. tv. 88. §  (10)  A kiegészítő mellékletben szereplő, a mérleghez és az eredménykimutatáshoz kapcsolódó adatokat, magyarázatokat abban a sorrendben kell bemutatni, ahogyan a tételek a mérlegben és az eredménykimutatásban szerepelnek."]
["VI. ",31,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő szervezetnek egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozása?\n",null,"Számv. tv. 89 § (1) bek. d) pont","Számv. tv. 89 § (1)  A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:\nd) minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő vállalkozónak egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozása."]
["VI. ",32,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezetnél a vezető tisztségviselők,  a felügyelő bizottság tagjainak tevékenységükért az üzleti év után járó járandóság összege, csoportonként összevontan?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. a) pont","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) gazdasági társaságnál a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak tevékenységükért az üzleti év után járó járandóság összegét, csoportonként összevontan;"]
["VI. ",33,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezet korábbi vezető tisztségviselőivel,  felügyelő bizottsági tagjaival szembeni nyugdíjfizetési kötelezettség teljes összege, csoportonként összevontan?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. c) pont","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nc) a gazdasági társaság korábbi vezető tisztségviselőivel, igazgatósági, felügyelő bizottsági tagjaival szembeni nyugdíjfizetési kötelezettség teljes összegét, csoportonként összevontan;\n"]
["VI. ",34,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e minden olyan, a szervezet képviseletére jogosult személynek a neve és lakóhelye, aki az éves beszámolót köteles aláírni?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. d) pont","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nd) minden olyan, a vállalkozó képviseletére jogosult személynek a nevét és lakóhelyét, aki az éves beszámolót köteles aláírni."]
["VI. ",35,null,"\nA szervezet a kiegészítő mellékletben megadta-e a székhelyének és - ha beszámolóját interneten is közzéteszi - internetes honlapjának pontos címét, elérhetőségét?\n",null,"Számv. tv. 89. § (5) bek.","Számv. tv. 89 § (5)  A kiegészítő mellékletben meg kell adni a vállalkozó székhelyének és - ha beszámolóját és a kapcsolódó üzleti jelentést interneten is közzéteszi - internetes honlapjának pontos címét, elérhetőségét."]
["VI. ",36,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a bevételek aktív időbeli elhatárolásának a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \na) a bevételek aktív időbeli elhatárolásának,\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VI. ",37,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a halasztott ráfordításoknak a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. b) pont","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nb) a halasztott ráfordításoknak,\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VI. ",38,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolásának a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. c) pont","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nc) a költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolásának,\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VI. ",39,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a halasztott bevételeknek a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. d) pont","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nd) a halasztott bevételeknek\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VI. ",40,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a lekötött tartalék jogcímek szerint megbontva?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. d) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nd) a lekötött tartalékot jogcímek szerint megbontva."]
["VI. ",41,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (4)  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\na) mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben. Ezeken belül külön kell bemutatni ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati idejét, szerződés szerinti értékét (kötési árát, árfolyamát), az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét, ha az megállapítható), a cash-flowra gyakorolt várható hatását, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben;\n"]
["VI. ",41,1,"\nHa igen, akkor bemutatásra kerület-e ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati ideje, szerződés szerinti értéke (kötési ár, árfolyam), az eredményre gyakorolt várható hatása (valós értéke, ha az megállapítható), a cash flow-ra gyakorolt várható hatása, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (4)  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\na)  mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben. Ezeken belül külön kell bemutatni ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati idejét, szerződés szerinti értékét (kötési árát, árfolyamát), az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét, ha az megállapítható), a cash-flowra gyakorolt várható hatását, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben;\n"]
["VI. ",42,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a bekerülési értéken értékelt befektetett pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének a valós értéket jelentősen meghaladó összege esetén azok könyv szerinti értéke és valós értéke, valamint annak indoklása, hogy miért nem számolták el az értékvesztést, ideértve a bizonyítékot annak a feltételezésnek az igazolására, hogy legalább a könyv szerinti érték meg fog térülni?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. b) pont","Számv. tv. 90 § (4)  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\nb)  a bekerülési értéken értékelt befektetett pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének a valós értéket jelentősen meghaladó összege esetén azok könyv szerinti értékét és valós értékét, valamint annak indoklását, hogy miért nem számolták el az értékvesztést, ideértve a bizonyítékot annak a feltételezésnek az igazolására, hogy legalább a könyv szerinti érték meg fog térülni;\n"]
["VI. ",43,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a tárgyévben lezárt származékos ügyletek eredménye és cash flow-ra gyakorolt hatása ügyletfajtánként, fedezeti és nem fedezeti ügylet, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. c) pont","Számv. tv. 90 § (4)  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\nc) a tárgyévben lezárt származékos ügyletek eredményét és cash-flowra gyakorolt hatását ügyletfajtánként, fedezeti és nem fedezeti ügylet, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben."]
["VI. ",44,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a hátrasorolt eszközök értéke jogcímek szerinti részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (5) bek.","Számv. tv. \n90 § (5) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a hátrasorolt eszközök értékét jogcímek szerinti részletezésben.\n3. § (8) 19. hátrasorolt eszköz: az a követelés, illetve hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely az adósnál, illetve az értékpapír kibocsátójánál hátrasorolt kötelezettségnek minősül, és amely felett az adós, illetve az értékpapír kibocsátó felszámolása, csődje esetén csak a többi hitelező kielégítése után lehet rendelkezni, illetve kiegyenlíteni; "]
["VI. ",45,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a saját tőke elemeinek üzleti éven belüli változása, annak okai, különös tekintettel a jegyzett tőke változásaira?\n",null,"Számv. tv. 90. § (6) bek.","Számv. tv. 90 § (6)  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a saját tőke elemeinek üzleti éven belüli változását, annak okait, különös tekintettel a jegyzett tőke változásaira. Ismertetni kell azt is, hogy a jegyzett tőkéből milyen értéket képvisel és hogyan változott az anyavállalat, a leányvállalat(ok), közös vezetésű vállalkozás(ok), társult vállalkozás(ok) által jegyzett összeg."]
["VI. ",46,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a  fedezeti ügyletek hatékonysága, bemutatva azt, hogy a tárgyévi eredményben, illetve a saját tőkében mekkora veszteséget (illetve nyereséget) ellentételeztek, amelyek ezáltal nem jelentek meg a mérlegben és az eredménykimutatásban?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. f) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nf) a fedezeti ügyletek hatékonyságát, bemutatva azt, hogy a tárgyévi eredményben, illetve a saját tőkében mekkora veszteséget (illetve nyereséget) ellentételeztek, amelyek ezáltal nem jelentek meg a mérlegben és az eredménykimutatásban,"]
["VI. ",47,null,"\n A kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésről a valós értéken történő értékelésre való áttérés, illetve a valós értéken történő értékelésről a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésre való áttérés hatása a tárgyévi eredményre, valamint ehhez kapcsolódóan az áttérést megelőző üzleti évi beszámoló adatainak az áttérés szerinti átrendezése az összehasonlíthatóság érdekében?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. h) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nh) a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésről a valós értéken történő értékelésre való áttérés, illetve a valós értéken történő értékelésről a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésre való áttérés hatását a tárgyévi eredményre, valamint ehhez kapcsolódóan az áttérést megelőző üzleti évi beszámoló adatainak az áttérés szerinti átrendezését az összehasonlíthatóság érdekében."]
["VI. ",48,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e azok az összegek, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek? \n",null,"Számv. tv. 91. § c) pont","Számv. tv. 91. §  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nc) azokat az összegeket, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek; ha a tétel átmeneti jellegű, a jövőbeni hatást is be kell mutatni;"]
["VI. ",48,1,"\nAbban az esetben ha a tétel(ek) átmeneti jellegű(ek), a jövőbeni hatás(uk) is bemutatásra került-e?\n",null,"Számv. tv. 91. § c) pont","Számv. tv. 91. §  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nc) azokat az összegeket, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek; ha a tétel átmeneti jellegű, a jövőbeni hatást is be kell mutatni;"]
["VI. ",49,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e azon egyéb bevételek és egyéb ráfordítások, illetve pénzügyi műveletek bevételei és ráfordításai tételei melyeknek számszerűsített hatása van a társasági adóra, és jelentős összegűek?\n",null,"Számv. tv. 91. § d) pont","Számv. tv. 91. §  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nd) azon egyéb bevételek és egyéb ráfordítások, illetve pénzügyi műveletek bevételei és ráfordításai tételeinek társasági adóra gyakorolt számszerűsített hatását, amelyek jelentős összegűek;"]
["VI. ",50,null,"\nA kiegészítő mellékletben  összeghatártól függetlenül szerepelnek-e azok a tételek, amelyek tőkeműveletekhez, illetve átalakuláshoz, egyesüléshez, szétváláshoz kapcsolódnak?\n",null,"Számv. tv. 91. § e) pont","Számv. tv. 91. § *  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\ne) összeghatártól függetlenül azokat a tételeket, amelyek tőkeműveletekhez, illetve átalakuláshoz, egyesüléshez, szétváláshoz kapcsolódnak."]
["VI. ",51,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e legalább a mérlegtételek szerinti bontásban az immateriális javak, a tárgyi eszközök nyitó bruttó értéke, annak növekedése, csökkenése, záró bruttó értéke, külön az átsorolások, továbbá a halmozott értékcsökkenés nyitó értéke, tárgyévi növekedése, csökkenése, záró értéke, külön az átsorolások, a tárgyévi értékcsökkenési leírás összege?\n",null,"Számv. tv. 92. § (1) bek.","Számv. tv. 92 § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az immateriális javak, a tárgyi eszközök nyitó bruttó értékét, annak növekedését, csökkenését, záró bruttó értékét, külön az átsorolásokat, továbbá a halmozott értékcsökkenés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, csökkenését, záró értékét, külön az átsorolásokat, a tárgyévi értékcsökkenési leírás összegét legalább a mérlegtételek szerinti bontásban."]
["VI. ",52,null,"\nA kiegészítő mellékletben a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben bemutatták-e az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel? \n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
[{"$f":"A119","v":"VI. "},52,1,"\nA kiegészítő mellékletben a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben bemutatták-e a terven felüli értékcsökkenés és a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összegét?\n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
["VI. ",53,null,"\nA jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenést, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertették-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
["VI. ",54,null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a befektetett pénzügyi eszközök értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. a) pont","Számv. tv. 92 § (3)  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a befektetett pénzügyi eszközök,\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.\n"]
["VI. ",55,null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a készletek értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. b) pont","Számv. tv. 92 § (3)  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) a készletek,\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.\n"]
["VI. ",56,null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a forgóeszközök között kimutatott értékpapírok értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. c) pont","Számv. tv. 92 § (3)  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nc) a forgóeszközök között kimutatott értékpapírok\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit."]
["VI. ",57,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazta-e az exportértékesítés árbevételét termékexport és szolgáltatásexport szerinti, az importbeszerzés értékét termékimport és szolgáltatásimport szerinti tagolásban, továbbá az Európai Unió, valamint más, az Európai Unión kívüli országok szerinti, illetve ezen belül földrajzilag elhatárolt piacok szerinti bontásban?\n",null,"Számv. tv. 93. § (1) bek. a) pont","Számv. tv. 93 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \na)  az exportértékesítés árbevételét termékexport és szolgáltatásexport szerinti, az importbeszerzés értékét termékimport és szolgáltatásimport szerinti tagolásban, továbbá az Európai Unió, valamint más, az Európai Unión kívüli országok szerinti, illetve ezen belül földrajzilag elhatárolt piacok szerinti bontásban (a földrajzi elkülönítést a vállalkozó gazdálkodása sajátosságainak figyelembevételével alakítja ki)"]
["VI. ",58,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazta-e az értékesítés nettó árbevételét főbb tevékenységenkénti megbontásban, amennyiben az egyes tevékenységek, szolgáltatások jelentősen különböznek egymástól?\n",null,"Számv. tv. 93. § (1) bek. b) pont","Számv. tv. 93 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nb)  az értékesítés nettó árbevételét főbb tevékenységenkénti megbontásban, amennyiben az egyes tevékenységek, szolgáltatások jelentősen különböznek egymástól."]
["VI. ",59,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a környezet védelmét közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök  Számv. tv. 92. § (1) bekezdése szerint részletezett adatai?\n",null,"Számv. tv.  94. § (1) bek.","Számv. tv. 94. § (1) A környezet védelmét közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök - 92. § (1) bekezdése szerint - részletezett adatait a kiegészítő mellékletben külön be kell mutatni.  "]
["VI. ",60,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok nyitó és záró készletének mennyiségi és értékadatai, a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok mennyiségének és értékének tárgyévi növekedése és csökkenése a vonatkozó jogszabály szerinti veszélyességi osztályok alapján?\n",null,"Számv. tv. 94. § (2) bek.","Számv. tv. 94. § (2) A kiegészítő mellékletben a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok nyitó és záró készletének mennyiségi és értékadatait, a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok mennyiségének és értékének tárgyévi növekedését és csökkenését a vonatkozó jogszabály szerinti veszélyességi osztályok alapján kell bemutatni."]
["VI. ",61,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e jogcímenként elkülönítetten a környezetvédelmi kötelezettségek, a környezet védelmét szolgáló jövőbeni költségek fedezetére a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben képzett céltartalék összege, továbbá a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben környezetvédelemmel kapcsolatosan elszámolt költségek összege, valamint a kötelezettségek között ki nem mutatott környezetvédelmi, helyreállítási kötelezettségek várható összege?\n",null,"Számv. tv. 94. § (3) bek.","Számv. tv. 94. § (3) A kiegészítő mellékletben - jogcímenként elkülönítetten - be kell mutatni a környezetvédelmi kötelezettségek, a környezet védelmét szolgáló jövőbeni költségek fedezetére a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben képzett céltartalék összegét, továbbá a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben környezetvédelemmel kapcsolatosan elszámolt költségek összegét, valamint a kötelezettségek között ki nem mutatott környezetvédelmi, helyreállítási kötelezettségek várható összegét."]
["VI. ",62,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a külföldi telephelyek főbb adatai telephelyenként külön-külön, így különösen azok megnevezése, címe, befogadó országa, a működéshez tartósan rendelkezésre bocsátott eszközök értéke, a külföldi gazdálkodásból származó követelések és kötelezettségek, a külföldi gazdálkodásból származó adózott eredmény és a külföldön befizetett főbb adók összege?\n",null,"Számv. tv. 94/A. § ","Számv. tv. 94/A. § A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a külföldi telephelyek főbb adatait telephelyenként külön-külön, így különösen azok megnevezését, címét, befogadó országát, a működéshez tartósan rendelkezésre bocsátott eszközök értékét, a külföldi gazdálkodásból származó követelések és kötelezettségek, a külföldi gazdálkodásból származó adózott eredmény és a külföldön befizetett főbb adók összegét."]
["VI. ",63,null,"\nA kiegészítő mellékletben a mérleg és az eredménykimutatás adatai tartalmukat tekintve az előző időszaki adatokkal összehasonlíthatók-e?\n ",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["VI. ",63,1,"\nHa az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor a kiegészítő mellékletben indoklásra és bemutatásra került-e annak az oka?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell."]
["VI. ",64,null,"\nAz előző üzleti év(ek) éves beszámolójában jelentős összegű hiba megállapítása esetén  - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett bemutatták-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["VI. ",64,1,"\nHa igen, akkor a mérlegben és az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek-e az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["VI. ",65,null,"\nAbban az esetben, ha egy eszköz vagy kötelezettség a mérleg több tételében is elhelyezhető, illetve ha egy adott eszköz vagy kötelezettség minősítése az egyik üzleti évről a másikra megváltozott, akkor az alkalmazott megoldás számszerűsítve, az összetartozás, az összehasonlíthatóság tételhivatkozásaival bemutatásra került-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 19. § (4) bek.","Számv. tv. 19. § (4) Ha egy eszköz vagy kötelezettség a mérleg több tételében is elhelyezhető, illetve ha egy adott eszköz vagy kötelezettség minősítése az egyik üzleti évről a másikra megváltozik, akkor az alkalmazott megoldást a kiegészítő mellékletben számszerűsítve, az összetartozás, az összehasonlíthatóság tételhivatkozásaival meg kell adni."]
["VI. ",66,null,"\nAbban az esetben, ha a szervezet az egymást követő két üzleti évben nem azonos változat szerint készítette a mérleget, akkor megindokolta-e az egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 22. § (1) bek.","Számv. tv. 22. § (1) A mérleg tagolását az 1. számú melléklet tartalmazza, \"A\", illetve \"B\" változatban. A vállalkozó az \"A\", illetve \"B\" változat közül választhat. Amennyiben azonban a vállalkozó az egymást követő üzleti évben nem azonos változat szerint készíti a mérleget, biztosítania kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. Egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben indokolni kell"]
["VI. ",67,null,"\nAbban az esetben, ha a szervezet az egymást követő két üzleti évben nem azonos változat szerint készítette a mérleget, akkor a kiegészítő mellékletben biztosítva volt-e, hogy a tárgyév adatai az előző üzleti év adataival összehasonlíthatók legyenek?\n",null,"Számv. tv. 22. § (1) bek.","Számv. tv. 22. § (1) A mérleg tagolását az 1. számú melléklet tartalmazza, \"A\", illetve \"B\" változatban. A vállalkozó az \"A\", illetve \"B\" változat közül választhat. Amennyiben azonban a vállalkozó az egymást követő üzleti évben nem azonos változat szerint készíti a mérleget, biztosítania kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. Egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben indokolni kell"]
["VII.",null,null,"Számviteli politikára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A138","v":"VII."},1,null,"\nA szervezet képviseletére jogosult gondoskodott-e a számviteli politika elkészítéséről, módosításáról, hatályba léptetéséről?\n",null,"Számv. tv.   14. § (3) és (12)  bek.","Számv.tv.\n14. § (3)A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát.  \n(12)   A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
[{"$f":"A139","v":"VII."},1,1,"\nA számviteli politikán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["VII.",2,null,"\nA szervezet a számviteli politkában rögzítette-e az adottságainak és körülményeinek leginkább megfelelő, a törvényi előírások végrehajtását biztosító módszereket, eszközöket?\n",null,"Számv. tv. 14. § (3)  bek.\n","Számv. tv. 14. § (3) A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát.   \n\n"]
["VII.",3,null,"\nTartalmazta-e a számviteli politika, hogy a szervezet a számviteli elszámolás, értékelés szempontjából mit tekint  \n- jelentősnek, nem jelentősnek, \n- lényegesnek, nem lényegesnek, \n- kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételnek, költségnek, ráfordításnak, továbbá \nmeghatározta-e azt, hogy a törvényben biztosított választási, minősítési lehetőségek közül melyeket, milyen feltételek fennállása esetén alkalmaz, az alkalmazott gyakorlatot milyen okok miatt kell megváltoztatni?\n",null,"Számv. tv.   14. § (4)  bek.","Számv. tv. 14. § (4)  A számviteli politika keretében írásban rögzíteni kell - többek között - azokat a gazdálkodóra jellemző szabályokat, előírásokat, módszereket, amelyekkel meghatározza, hogy mit tekint a számviteli elszámolás, az értékelés szempontjából lényegesnek, jelentősnek, nem lényegesnek, nem jelentősnek, kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételnek, költségnek, ráfordításnak továbbá meghatározza azt, hogy a törvényben biztosított választási, minősítési lehetőségek közül melyeket, milyen feltételek fennállása esetén alkalmaz, az alkalmazott gyakorlatot milyen okok miatt kell megváltoztatni.\n"]
["VIII.",null,null,"Az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A143","v":"VIII."},1,null,"\nA szervezet elkészítette-e az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5) a) pont és (11) bek.\n","Számv. tv. 14. § \n(5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:\na) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n(11)  Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)–(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni.\n\n"]
[{"$f":"A144","v":"VIII."},1,1,"\nAz  eszközök és a források  leltárkészítési és leltározási szabályzatát a gazdálkodó képviseletére jogosult személy hatályba léptette-e? \n",null,"Számv. tv. 14. § (5) bek. a) pont és (12) bek.\n","Számv. tv. 14. §\n(5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:\na) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
["VIII.",1,2,"\nAz eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["VIII.",2,null,"\nKívánja kitölteni az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatához tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["VIII.",2,1,"\nA számviteli politika, vagy a számviteli politika keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata a szervezet adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelően tartalmazza-e az év végi záráshoz, a beszámoló készítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltár összeállításának kötelezettségét, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza a szervezet mérlegfordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben?\n",null,"Számv. tv. 14. § (3) bek. és (5) bek. a) pont, \n69. § (1) bek.","Számv. tv. \n14. § (3) A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát. \n(5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: a) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza - az (5) bekezdés figyelembevételével - a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben"]
["VIII.",3,1,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy  ha a számviteli alapelvnek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárába bekerülő adatok valódiságáról a szabályzatban meghatározott időszakonként, de legalább három évente mennyiségi felvétellel köteles meggyőződni?\n",null,"Számv. tv. 69. § (3) bek.","Számv. tv. 69. § (3) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és azt az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában meghatározott időszakonként, de legalább háromévente mennyiségi felvétellel, illetve minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["VIII.",3,2,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy  ha a számviteli alapelvnek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vagy nem folyamatosan vezet, a mérlegtételeket alátámasztó leltárba bekerülő adatok valódiságáról, a szervezet mennyiségi felvétellel történő leltározással köteles meggyőződni, az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan?\n",null,"Számv. tv. 69. § (4) bek.","Számv. tv. 69. § (4) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vezet, vagy e nyilvántartást nem folyamatosan vezeti, akkor a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó leltározást mennyiségi felvétellel, illetve a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["VIII.",4,null,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell a leltárba bekerülő adatok valódiságáról meggyőződni?\n",null,"Számv. tv. 69. § (3)-(4) bek.\n","Számv. tv. 69. §\n (3) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és azt az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában meghatározott időszakonként, de legalább háromévente mennyiségi felvétellel, illetve minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie.\n(4) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vezet, vagy e nyilvántartást nem folyamatosan vezeti, akkor a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó leltározást mennyiségi felvétellel, illetve a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["VIII.",5,1,"\nRendelkezett-e az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzat a szervezet adottságainak és körülményeinek megfelelően, a szükség esetén készített közbenső mérleg összeállításának alapját képező leltározási kötelezettségről, és annak tartalmi követelményeiről?\n ",null,"Számv. tv. 21. § (2)-(3) bek.","Számv. tv. 21. § \n(2) A közbenső mérleget - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - a fordulónapra vonatkozó analitikus és főkönyvi nyilvántartások adatai alapján, a mérlegtételek üzleti év végi értékelésére vonatkozó előírásainak figyelembevételével, eredménykimutatással alátámasztottan, utólag is ellenőrizhető módon - leltár alapján - kell összeállítani.\n(3) A leltárnak tartalmaznia kell az analitikus, illetve a főkönyvi nyilvántartásokból az eszközöknek és a forrásoknak a közbenső mérleg fordulónapjára vonatkozó adatait, továbbá azoknak az üzleti év végi értékelése során alkalmazandó korrekcióit (terven felüli értékcsökkenés, értékvesztés elszámolás, céltartalékképzés, időbeli elhatárolások), az azokat alátámasztó számításokat."]
["VIII.",5,2,"\nRendelkezett-e a szervezet számviteli politikája vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata a közbenső mérleg és az annak alátámasztására készített leltár könyvvizsgálói felülvizsgálatáról, ha arra saját döntése vagy a számviteli törvény szerint a szervezet kötelezett?\n",null,"Számv. tv. 21. § (5) bek.","Számv. tv. 21. §\n(5)  Amennyiben a vállalkozónál a könyvvizsgálat a 155. § szerint kötelező, a könyvvizsgálati kötelezettség a jogszabály által előírt közbenső mérlegre is vonatkozik.\n"]
["VIII.",6,null,"\nRendelkezett-e a szervezet számviteli politikája vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata arról, hogy a leltár tételek értékelését a Számv. tv. előírásainak figyelembevételével az eszközök és a források értékelési szabályzata alapján kell elvégezni?\n ",null,"Számv. tv. 15. § (3) bek., 16. § (1) bek., 46. § (3) bek., 58. § (1) bek.","Számv. tv. \n15. § (3) A könyvvitelben rögzített és a beszámolóban szereplő tételeknek a valóságban is megtalálhatóknak, bizonyíthatóknak, kívülállók által is megállapíthatóknak kell lenniük. Értékelésük meg kell, hogy feleljen az e törvényben előírt értékelési elveknek és az azokhoz kapcsolódó értékelési eljárásoknak (a valódiság elve).\n16. § (1) Az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvvezetés és a beszámoló elkészítése során egyedileg kell rögzíteni és értékelni (az egyedi értékelés elve). A beszámoló elkészítése során - a (3)-(5) bekezdésben és a 46. § (3) bekezdésében foglaltak alapján - az egyedi értékelés elve e törvény szerinti esetekben sajátosan érvényesülhet. \n46. § (3)  Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n58. § (1) Amennyiben a vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, illetve kötelező az 57. § (2) bekezdése szerinti visszaírás, akkor a piaci értékelésbe bevont, illetve a visszaírással érintett eszközök esetében a leltárnak - többek között - tartalmaznia kell:  \na) az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értékét;\nb) az egyedi eszköznek e törvény szerint elszámolt értékcsökkenéssel, értékvesztéssel csökkentett, a (2) bekezdés szerinti visszaírással növelt bekerülési értékét (könyv szerinti nettó értékét);\nc) az a)-b) pontok szerinti értékek különbözetét.\n"]
["VIII.",7,null,"\nRögzítették-e a szervezet számviteli politikájában vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában, hogy a beszámolót alátámasztó leltárakat, értékeléseket legalább 8 évig meg kell őrizni? \n",null,"Számv.tv.169. § (1)  bek. ","Számv.tv.169. § (1)  A gazdálkodó az üzleti évről készített beszámolót, az üzleti jelentést, valamint az azokat alátámasztó leltárt, értékelést, főkönyvi kivonatot, továbbá a naplófőkönyvet, vagy más, a törvény követelményeinek megfelelő nyilvántartást olvasható formában legalább 8 évig köteles megőrizni.  "]
["IX.",null,null,"Az eszközök és a források értékelési szabályzatára vonatkozó kérdések"]
[null,null,"Az értékelés általános szabályai "]
[{"$f":"A156","v":"IX."},1,null,"\nAz egyesület elkészítette-e a számviteli politika keretében az  eszközök és a források értékelési szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5) bek. b) pont ","Számv. tv. 14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: \nb) az eszközök és a források értékelési szabályzatát;"]
[{"$f":"A158","v":"IX."},2,null,"\nAz  eszközök és a források értékelési szabályzatát a gazdálkodó képviseletére jogosult személy hatályba léptette-e?\n ",null,"Számv. tv. 14. § (5) bek. b) pont és (12)  bek.","Számv. tv.  \n14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: b) az eszközök és a források értékelési szabályzatát;\n (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
[{"$f":"A159","v":"IX."},3,null,"\nAz  eszközök és a források értékelési szabályzatán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["IX.",4,null,"\nKívánja kitölteni az eszközök és a források értékelési szabályzatához tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["IX.",4,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az alkalmazott értékelési elv?\n",null,"Számv. tv. 46. § (1)  bek.","Számv. tv. 46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn. "]
["IX.",4,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában szabályozásra került-e az alkalmazott értékelési elveknél az, hogy milyen eset(ek)ben változtatható(k) meg?\n",null,"Számv. tv. 46. § (2)  bek.","Számv. tv. 46. §(2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell."]
["IX.",4,3,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában  rögzítették-e, hogy minden változást, amit az értékelési elvekben alkalmaznak, annak tartósan, legalább egy éven túl jelentkeznie kell?\n",null,"Számv. tv. 46. § (2)  bek.","Számv. tv. 46. § (2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell."]
["IX.",4,4," \nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy a mérlegtételek értékelése során minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált, figyelembe kell venni? \n",null,"Számv. tv. 46. § (4)  bek.","Számv. tv. 46. § (4) A mérlegben kimutatott eredmény meghatározásakor, a mérlegtételek értékelése során figyelembe kell venni - az 52-56. §-ban foglaltak alapján - minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Az 53-56. §-ok alkalmazásában tartósnak minősül a könyv szerinti érték és a piaci érték különbözete, ha az múltbeli tények vagy jövőbeni várakozások alapján legalább egy évig fennáll. A különbözet tartósnak minősül - fennállásának időtartamától függetlenül - akkor is, ha az az értékeléskor a rendelkezésre álló információk alapján véglegesnek tekinthető."]
["IX.",4,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzata tartalmazta-e a különböző időpontban beszerzett (nem az egyidejűleg beszerzett), azonos paraméterrel rendelkező eszközöknél, hogy azokra az átlagos beszerzési áron, vagy a FIFO módszerrel történő értékelés közül melyiket alkalmazták?\n",null,"Számv. tv. 46. § (3)  bek.","Számv. tv. 46. § (3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható."]
["IX.",4,6,"Az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e a mérlegtételek minősítésének, értékelésének általános szabályait?",null,"Számv. tv. 46. §, \nfigyelemmel a \n 23. § (1)-(4) bek., a 24. § (1)-(2) bek. és 34. §   ","Számv. tv. \n46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.  \n(2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell.\n(3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n(4) A mérlegben kimutatott eredmény meghatározásakor, a mérlegtételek értékelése során figyelembe kell venni - az 52-56. §-ban foglaltak alapján - minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Az 53-56. §-ok alkalmazásában tartósnak minősül a könyv szerinti érték és a piaci érték különbözete, ha az múltbeli tények vagy jövőbeni várakozások alapján legalább egy évig fennáll. A különbözet tartósnak minősül - fennállásának időtartamától függetlenül - akkor is, ha az az értékeléskor a rendelkezésre álló információk alapján véglegesnek tekinthető.\n23. § (1) A mérlegben eszközként kell kimutatni a vállalkozó rendelkezésére, használatára bocsátott, a vállalkozó működését szolgáló befektetett eszközöket és forgóeszközöket - a bérbe vett eszközök kivételével -, függetlenül attól, hogy azok tulajdonjoga csak törvényben, szerződésben rögzített feltételek teljesítése után kerül át a vállalkozóhoz, továbbá az aktív időbeli elhatárolásokat.  \n(2)  A vagyonkezelőnél a mérlegben eszközként kell kimutatni a - törvényi rendelkezés, illetve felhatalmazás alapján - kezelésbe vett, az állami vagy önkormányzati vagyon részét képező eszközöket is. Ezen eszközöket a kiegészítő mellékletben - legalább mérlegtételek szerinti megbontásban - külön be kell mutatni.\n(3) Az eszközök között kell kimutatni a pénzügyi lízing keretében átvett eszközöket, továbbá a bérbe vett (a használatra átvett) eszközökön végzett beruházások, felújítások, valamint a koncessziós szerződés alapján beszerzett, megvalósított eszközök értékét is.\n(4) Az eszközöket rendeltetésük, használatuk alapján kell a befektetett eszközök vagy a forgóeszközök közé sorolni.  \n24. § (1) Befektetett eszközként olyan eszközt szabad kimutatni, amelynek az a rendeltetése, hogy a tevékenységet, a működést tartósan, legalább egy éven túl szolgálja.  \n(2) A befektetett eszközök közé az immateriális javakat, a tárgyi eszközöket, a befektetett pénzügyi eszközöket kell besorolni. \n34. § A mérlegben forrásként a saját tőkét, a céltartalékokat, a kötelezettségeket és a passzív időbeli elhatárolásokat kell szerepeltetni.\n  "]
["IX.",4,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e a mérlegtételek minősítésének, értékelésének általános szabályain belül az eszközök befektetett eszközzé vagy forgóeszközzé történő minősítésének (besorolásának) kritériumait?\n",null,"Számv. tv. 23. § (4) bek. és 24. § (1)  bek.","Számv. tv. 23. § (4) Az eszközöket rendeltetésük, használatuk alapján kell a befektetett eszközök vagy a forgóeszközök közé sorolni.  24. § (1) Befektetett eszközként olyan eszközt szabad kimutatni, amelynek az a rendeltetése, hogy a tevékenységet, a működést tartósan, legalább egy éven túl szolgálja.  "]
["IX.",4,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e  az eszközök besorolásának megváltoztatására vonatkozó szabályokat (egy adott eszköz használata, rendeltetése  szerinti besorolást követő változása esetén)?\n ",null,"Számv. tv. 23. § (5)  bek. és 46. § (1)-(2)  bek.","Számv. tv. \n23. § (5) Amennyiben egy adott eszköz használata, rendeltetése a (4) bekezdés szerinti besorolást követően megváltozik, mert az eszköz a tevékenységet, a működést tartósan már nem szolgálja vagy fordítva, akkor annak besorolását meg kell változtatni; az eszközt - legkésőbb a mérlegkészítés időszakában, a mérlegfordulónapra vonatkozóan - át kell sorolni a befektetett eszközök közül a forgóeszközök közé vagy fordítva, a forgóeszközök közül a befektetett eszközök közé.\n46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.\n (2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan – legalább egy éven túl – jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell. \n"]
[null,null,"A bekerülési érték meghatározásának szabályai"]
[{"$f":"A169","v":"IX."},5,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e az immateriális javak bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 47. § (1)  bek.","Számv. tv. 47. § \n(1) Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.  "]
[{"$f":"A171","v":"IX."},5,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a tárgyi eszközök bekerülési értéke meghatározásának szabályairól?\n ",null,"Számv. tv. 47. § (1) és (7)-(8)  bek.","Számv. tv. 47. § \n(1) Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.  \n(7) A tárgyi eszköz biztonságos üzemeltetéséhez, rendeltetésszerű használatához szükséges - és a tárgyi eszköz beszerzésével egy időben vagy annak üzembe helyezéséig beszerzett - tartozékok, tartalék alkatrészek beszerzési értéke - függetlenül attól, hogy az a tárgyi eszköz számlázott értékében vagy külön számlában jelenik meg - a tárgyi eszköz bekerülési (beszerzési) értéke részének tekintendő.\n(8) A bekerülési (beszerzési) értéket csökkenti a próbaüzemeltetés során előállított, raktárra vett, értékesített termék, teljesített szolgáltatás előállítási költsége, ennek hiányában az állománybavételkori piaci értéke, illetve a még várhatóan felmerülő költségekkel csökkentett eladási ára, várható eladási ára, legfeljebb a próbaüzemeltetés - bekerülési (beszerzési) értékként figyelembe vett - költségéig, valamint a bekerülési (beszerzési) értékben elszámolt kamat összegét csökkenti a beruházásra adott előleg után, annak elszámolásáig, a beruházásra elkülönített pénzeszköz után, annak felhasználásáig kapott kamat összege."]
[{"$f":"A172","v":"IX."},5,3,"\nAz eszközök és a  források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a  gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetések  (részesedések), valamint az értékpapírok bekerülési értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 47. § (1) bek., 49. § (3) bek. és 50. § (3) bek. ","Számv. tv.\n47. § (1) Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.   \n49. § (3) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés bekerülési (beszerzési) értéke a vásárláskor a részvényért, üzletrészért, egyéb társasági részesedésért fizetett ellenérték (vételár). \n50. § (3) A hitelviszonyt megtestesítő, kamatozó értékpapír bekerülési (beszerzési) értéke nem tartalmazhatja a [vételár részét képező, továbbá a kibocsátási okiratban, a csereszerződésben, a vagyonfelosztási javaslatban meghatározott piaci, forgalmi, beszámítási érték részét képező] (felhalmozott) kamat összegét."]
["IX.",5,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a készletek bekerülési  értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 46.§ (3) bek., 47. § (9) bek.,  figyelemmel a 46. § (1) bek.","Számv. tv. \n46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.  \n(3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n47. § (9) A bekerülési (beszerzési) érték részét képező - az (1)-(2) és a (4)-(8) bekezdésben felsorolt - tételeket a felmerüléskor, a gazdasági esemény megtörténtekor (legkésőbb az üzembe helyezéskor) kell számításba venni a számlázott, a kivetett összegben. Amennyiben a felmerülésig, a gazdasági esemény megtörténtéig (üzembe helyezésig, készletre vételig) a számla, a megfelelő bizonylat nem érkezett meg, a fizetendő összeget az illetékes hatóság nem állapította meg, akkor az adott eszköz értékét a rendelkezésre álló dokumentumok (szerződés, piaci információ, jogszabályi előírás) alapján kell meghatározni. Az így meghatározott érték és a ténylegesen számlázott vagy később módosított fizetendő (kivetett) összeg közötti különbözettel a beszerzési értéket a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában akkor kell módosítani, ha a különbözet összege az adott eszköz értékét jelentősen módosítja. Amennyiben a különbözet összege jelentősen nem módosítja az adott eszköz bekerülési (beszerzési) értékét, annak összegét a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában egyéb ráfordításként, illetve egyéb bevételként kell elszámolni.\n"]
["IX.",5,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a pénzeszközök  bekerülési  értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv.  60. § (1) és (4)-(7)  bek.","Számv. tv. \n60. § (1) A valutapénztárba bekerülő valutakészletet, a devizaszámlára kerülő devizát, a külföldi pénzértékre szóló követelést, befektetett pénzügyi eszközt, értékpapírt, illetve kötelezettséget a bekerülés napjára, illetve a szerződés szerinti teljesítés napjára vonatkozó - a (4)-(6) bekezdés szerinti - devizaárfolyamon átszámított forintértéken kell a könyvviteli nyilvántartásba felvenni, kivéve a forintért vásárolt valutát, devizát, amelyet a fizetett összegben kell felvenni, és amelynél a ténylegesen fizetett forint alapján kell a nyilvántartásba vételi árfolyamot meghatározni.  \n(4) A valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír (a továbbiakban együtt: külföldi pénzértékre szóló eszköz), illetve kötelezettség (1)-(2) bekezdés szerinti forintértékének meghatározásakor a valutát, a devizát - a választott - hitelintézet által meghirdetett devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán, vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.  \n(5)  A (4) bekezdésben előírt devizaárfolyam használatától el kell térni, ha a hitelintézet, a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által nem jegyzett valutát, ilyen valutára szóló eszközöket és kötelezettségeket kell forintra átszámítani. Ez esetben a valuta szabadpiaci árfolyamán - ennek hiányában országos napilapban a világ valutáinak árfolyamáról közzétett tájékoztató adatai alapján -, a választott hitelintézet vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által jegyzett devizára átszámított értéket kell a hitelintézet által jegyzett deviza devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon forintra átszámítani.\n(5a) Azon gazdasági események esetén, amelyeknél az ellenérték külföldi pénzértékben kerül meghatározásra, a külföldi pénzértékre szóló követelés, illetve kötelezettség forintértékének meghatározása során - a vállalkozó számviteli politikában rögzített döntése alapján - alkalmazható az általános forgalmi adóról szóló törvénynek az adóalap forintban történő megállapítására vonatkozó előírásai szerinti árfolyam is.\n(6) A külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek forintra történő átszámításánál a devizavételi és devizaeladási árfolyam átlaga helyett valamennyi külföldi pénzértékre szóló eszköz és kötelezettség egységesen értékelhető devizavételi vagy csak devizaeladási árfolyamon is, ha a (4) bekezdés szerinti értékeléstől történő eltérésnek az eszközökre-forrásokra, illetve az eredményre gyakorolt hatása jelentős és emiatt a megbízható és valós összkép követelménye a (4) bekezdés szerint történő értékelés mellett nem teljesülne.\n(7) Amennyiben jogszabály lehetővé teszi, hogy devizabelföldi ügyfelek szerződéses kapcsolataikban az ellenértéket, illetve annak törlesztő összegeit devizaalapon állapítsák meg, akkor ezen szerződések alapján a devizaalapú követelések, illetve kötelezettségek forintértékben történő könyvviteli nyilvántartásba vételénél, továbbá mérlegfordulónapi értékelésénél az (1)-(6) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.\n\n"]
["IX.",5,6,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a követelés fejében átvett eszközök bekerülési  értékéről? \n",null,"Számv. tv. 50. § (1) bek. ","Számv. tv. 50. § (1) Követelés fejében átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke az eszköz megállapodás, csereszerződés, vagyonfelosztási javaslat szerinti (számlázott, bizonylatolt) értéke.  "]
["IX.",5,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a csere útján beszerzett eszköz bekerülési  értékéről?\n ",null,"Számv. tv. 50. § (2)-(3)  bek.","Számv. tv. 50. § (2) Csere útján beszerzett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke az eszköz csereszerződés szerinti értéke, a cserébe adott eszköz eladási ára.\n (3) A hitelviszonyt megtestesítő, kamatozó értékpapír bekerülési (beszerzési) értéke nem tartalmazhatja a [vételár részét képező, továbbá a kibocsátási okiratban, a csereszerződésben, a vagyonfelosztási javaslatban meghatározott piaci, forgalmi, beszámítási érték részét képező] (felhalmozott) kamat összegét."]
[{"$f":"A176","v":"IX."},5,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a visszafizetési kötelezettség nélkül átvett eszköz bekerülési  értékéről?\n ",null,"Számv. tv. 50. § (4)  bek.","Számv. tv. 50. § (4) A térítés nélkül (a visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszköz, illetve az ajándékként, hagyatékként kapott eszköz, továbbá a többletként fellelt (a nem adminisztrációs hibából származó többlet-) eszköz bekerülési (beszerzési) értéke - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - az eszköznek az állományba vétel időpontjában ismert piaci értéke."]
[{"$f":"A177","v":"IX."},5,9,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e az indokolt esetben a bekerülési  érték megállapításának sajátos szabályairól? \n",null,"Számv. tv. 47. § (9) bek., 48. § (7) bek., 49. § (5) bek., 60. § (4) és (6) bek., ","Számv. tv. \n47. § (9)  A bekerülési (beszerzési) érték részét képező – az (1)–(2) és a (4)–(8) bekezdésben felsorolt – tételeket a felmerüléskor, a gazdasági esemény megtörténtekor (legkésőbb az üzembe helyezéskor) kell számításba venni a számlázott, a kivetett összegben. Amennyiben a felmerülésig, a gazdasági esemény megtörténtéig (üzembe helyezésig, készletre vételig) a számla, a megfelelő bizonylat nem érkezett meg, a fizetendő összeget az illetékes hatóság nem állapította meg, akkor az adott eszköz értékét a rendelkezésre álló dokumentumok (szerződés, piaci információ, jogszabályi előírás) alapján kell meghatározni. Az így meghatározott érték és a ténylegesen számlázott vagy később módosított fizetendő (kivetett) összeg közötti különbözettel a beszerzési értéket a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában akkor kell módosítani, ha a különbözet összege az adott eszköz értékét jelentősen módosítja. Amennyiben a különbözet összege jelentősen nem módosítja az adott eszköz bekerülési (beszerzési) értékét, annak összegét a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában egyéb ráfordításként, illetve egyéb bevételként kell elszámolni.\n48. § (7)  Ha a beszerzés ellenértékének kiegyenlítése számla alapján devizában, valutában történik, akkor a számla szerinti – levonható általános forgalmi adót nem tartalmazó – devizaösszegnek, valutaösszegnek a beszerzéskor, a szolgáltatás igénybevételekor (teljesítésekor) érvényes, a 60. § (4)–(6) bekezdése szerinti árfolyamon átszámított forintértéke a termék, illetve a szolgáltatás értéke.\n49. § (5) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés névértéke fejében a jegyzett tőke leszállításakor (ideértve a tőkeleszállítással egyidejűleg végrehajtott, a leszállított jegyzett tőkével arányos jegyzett tőkén felüli saját tőke kivonást is) átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke a gazdasági társaság által közölt, illetve számlázott érték, a gazdasági társaság jogutód nélküli megszűnése esetén a vagyonfelosztási javaslat szerinti érték.\n 60. § (4) A valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír (a továbbiakban együtt: külföldi pénzértékre szóló eszköz), illetve kötelezettség (1)-(2) bekezdés szerinti forintértékének meghatározásakor a valutát, a devizát - a választott - hitelintézet által meghirdetett devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán, vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.\n60. § (6)  A külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek forintra történő átszámításánál a devizavételi és devizaeladási árfolyam átlaga helyett valamennyi külföldi pénzértékre szóló eszköz és kötelezettség egységesen értékelhető devizavételi vagy csak devizaeladási árfolyamon is, ha a (4) bekezdés szerinti értékeléstől történő eltérésnek az eszközökre-forrásokra, illetve az eredményre gyakorolt hatása jelentős és emiatt a megbízható és valós összkép követelménye a (4) bekezdés szerint történő értékelés mellett nem teljesülne.\n"]
[null,null,"Az értékcsökkenés elszámolásának szabályai"]
[{"$f":"A179","v":"IX."},6,1,"\nAz egyesület gondoskodott-e szabályzati szinten a terv szerinti értékcsökkenés elszámolásáról az immateriális javak esetén? \n",null,"Számv. tv. 52. § (1)-(2)  bek.","Számv. tv. 52. § \n(1) Az immateriális javaknak, a tárgyi eszközöknek a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékét azokra az évekre kell felosztani, amelyekben ezeket az eszközöket előreláthatóan használni fogják (az értékcsökkenés elszámolása). 52. § (1) *  Az immateriális javaknak, a tárgyi eszközöknek a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékét azokra az évekre kell felosztani, amelyekben ezeket az eszközöket előreláthatóan használni fogják (az értékcsökkenés elszámolása).    \n(2)Az évenként elszámolandó értékcsökkenésnek a bekerülési értékhez (bruttó értékhez) - maradványérték megállapítása esetén a maradványértékkel csökkentett bekerülési értékhez (bruttó értékhez) - vagy a nettó értékhez (a terv szerint elszámolt értékcsökkenéssel csökkentett bruttó értékhez) viszonyított arányát, vagy a bekerülési értéknek a teljesítménnyel arányos összegét, illetve az értékcsökkenés évenkénti abszolút összegét az egyedi eszköz várható használata, ebből adódó élettartama, fizikai elhasználódása és erkölcsi avulása, az adott vállalkozási tevékenységre jellemző körülmények figyelembevételével kell megtervezni, és azokat a nyilvántartásokon történő rögzítést követően a rendeltetésszerű használatbavételtől, az üzembe helyezéstől kell alkalmazni. Az üzembe helyezés időpontja az eszköz szokásos vállalkozási tevékenység keretében történő rendeltetésszerű hasznosításának a kezdő időpontja. Az üzembe helyezést hitelt érdemlő módon dokumentálni kell.\n"]
["IX.",6,2,"\nAz egyesület gondoskodott-e szabályzati szinten a terv szerinti értékcsökkenés elszámolásáról a tárgyi eszközök esetén? \n"]
["IX.",6,3,"\nAz egyesület meghatározta-e a terven felüli értékcsökkenés elszámolására vonatkozó szabályokat?\n ",null,"Számv. tv. 53. § (1)  bek.","Számv. tv. 53. § (1) Terven felüli értékcsökkenést kell az immateriális jószágnál, a tárgyi eszköznél elszámolni akkor, ha    \na)  az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ide értve a beruházást is) könyv szerinti értéke tartósan és jelentősen magasabb, mint ezen eszköz piaci értéke;\nb) az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) értéke tartósan lecsökken, mert az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) a vállalkozási tevékenység változása miatt feleslegessé vált, vagy megrongálódás, megsemmisülés, illetve hiány következtében rendeltetésének megfelelően nem használható, illetve használhatatlan;  \nc) a vagyoni értékű jog a szerződés módosulása miatt csak korlátozottan vagy egyáltalán nem érvényesíthető;\nd) a befejezett kísérleti fejlesztés révén megvalósuló tevékenységet korlátozzák vagy megszüntetik, illetve az eredménytelen lesz;\ne) az üzleti vagy cégérték vagy az alapítás-átszervezés aktivált értékének könyv szerinti értéke - a jövőbeni gazdasági hasznokra vonatkozó várakozásokat befolyásoló körülmények változása következtében - tartósan és jelentősen meghaladja annak piaci értékét (a várható megtérülésként meghatározott összeget)."]
["IX.",6,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzata tartalmazta-e, hogy mely esetekben nem számolható el terv szerinti és terven felüli értékcsökkenés? \n",null,"Számv. tv. 53. § (6)  bek.","Számv. tv. 53. § (6) Nem számolható el terv szerinti, illetve terven felüli értékcsökkenés a már teljesen leírt, továbbá terv szerinti értékcsökkenés a tervezett maradványértéket elért immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél.  "]
[null,null,"Az értékvesztés elszámolásának szabályai  "]
[{"$f":"A184","v":"IX."},7,1,"\nAz egyesület az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedés esetén?\n",null,"Számv. tv. 54. § (1)  bek.","Számv. tv. 54. § (1) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, a befektetés könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.  "]
[{"$f":"A186","v":"IX."},7,2,"\nAz egyesület az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a vásárolt készlet (anyag, áru) esetén?\n",null,"Számv. tv. 56. § (1) bek. ","Számv. tv. 56. § (1) Ha a vásárolt készlet (anyag, áru) bekerülési (beszerzési), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert tényleges piaci értéke, akkor azt a mérlegben a tényleges piaci értéken, ha pedig a saját termelésű készlet (befejezetlen termelés, félkész és késztermék, állat) bekerülési (előállítási), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert és várható eladási ára, akkor azt a mérlegben a még várhatóan felmerülő költségekkel csökkentett, várható támogatásokkal növelt eladási áron számított értéken kell kimutatni, a készlet értékét a különbözetnek értékvesztéskénti elszámolásával kell csökkenteni.    "]
[{"$f":"A187","v":"IX."},7,3,"\nAz egyesület az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a vevő, az adós (követelés) minősítése esetén?\n",null,"Számv. tv. 55. § (1)-(4)  bek.","Számv. tv. 55. § \n(1) A vevő, az adós minősítése alapján az üzleti év mérlegfordulónapján fennálló és a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg nem rendezett követelésnél (ideértve a hitelintézetekkel, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket, továbbá a bevételek aktív időbeli elhatárolása között lévő követelésjellegű tételeket is) értékvesztést kell elszámolni - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - a követelés könyv szerinti értéke és a követelés várhatóan megtérülő összege közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.  \n(2)  A vevőnként, az adósonként kisösszegű követelések könyvvitelben elkülönített csoportjára - a vevők, az adósok együttes minősítése alapján - az értékvesztés összege ezen követelések nyilvántartásba vételi értékének százalékában is meghatározható, egy összegben elszámolható, elkülönítetten kimutatható. Ez esetben a következő évi mérlegfordulónapi értékeléskor a vevőnként, adósonként kisösszegű követelések - hasonló módon megállapított - értékvesztésének összegét össze kell vetni az előző évi, ilyen jogcímen elszámolt értékvesztés összegével és a csoport szintjén mutatkozó különbözetet - előjelének megfelelően - a korábban elszámolt értékvesztést növelő értékvesztésként, illetve a korábban elszámolt értékvesztés visszaírásaként kell elszámolni.\n(3) Amennyiben a vevő, az adós minősítése alapján a követelés várhatóan megtérülő összege jelentősen meghaladja a követelés könyv szerinti értékét, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával a követelés könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét.\n(4) A követelések eredeti, a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét, az üzleti évben elszámolt, illetve visszaírt, a halmozottan elszámolt értékvesztés összegét - legalább a mérlegtételek szerinti megbontásban - a kiegészítő mellékletben be kell mutatni.\n"]
["IX.",7,4,"\nAz egyesület az eszközök és a források értékelési szabályzatában rögzítette-e az egyedi értékelés alapján történő értékvesztés elszámolásának szabályait?\n",null,"Számv. tv. 16. § (1) bek.","Számv. tv. 16. § (1) Az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvvezetés és a beszámoló elkészítése során egyedileg kell rögzíteni és értékelni (az egyedi értékelés elve). A beszámoló elkészítése során - a (3)-(5) bekezdésben és a 46. § (3) bekezdésében foglaltak alapján - az egyedi értékelés elve e törvény szerinti esetekben sajátosan érvényesülhet.   "]
[null,null,"Az értékhelyesbítés és visszaírás elszámolási szabályai "]
[{"$f":"A189","v":"IX."},8,1,"\nHa az egyesület élt az eszközei tekintetében a piaci értéken történő értékelés lehetőségével,  az ehhez kapcsolódó értékelésre vonatkozó szabályokat előírta-e?\n",null,"Számv. tv. 59/B. § - 59/F. § \nfigyelmmel az Eszkr. 11. §",{"$cut":{"chars":23940,"head":"Eszkr. 11. § Az e rendelet szerinti mérleg elkészítésénél a Tv. vonatkozó előírásait a 23., 26., 31–32., 36–38., 44., 49. §-ban meghatározott sajátosságok figyelembevételével kell alkalmazni. A pénzügyi instrumentumok meghatározott körére vonatkozóan a Tv. szerinti valós értéken történő értékelés szabályait az e rendelet hatálya alá tartozó egyéb szervezet akkor alkalmazhatja, ha beszámolóját a Tv. előírásai szerint állítja össze.\nSzámv. tv. 59/B. §  (1) A valós értéken történő értékeléshez kapcsolódó mérlegben szereplő pénzügyi eszközöket a 47. § és a 49-50. §-ok szerinti bekerülési (beszerzési) értéken, illetve a pénzügyi kötelezettségeket a szerződés szerinti értéken kell a könyvekbe felvenni.  \n(2) A beszerzés időpontjára és a mérleg fordulónapjára vonatkozóan a pénzügyi instrumentumokat az 59/A. § (4) bekezdés a) pontja és (5) bekezdés a) pontja, illetve az 59/A. § (4) bekezdés b) pontja szerint meghatározott körben valós értékre kell, illetve lehet átértékelni.\n(3) Az átértékelési különbözetet a pénzügyi műveletek egyéb bevételeként, illetve a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaként kell elszámolni:\na) a mérlegben szereplő kereskedési célú pénzügyi eszköz, illetve pénzügyi kötelezettség esetében, az eszközhöz, illetve a kötelezettséghez rendelt értékelési különbözettel szemben, az aktuális értékeléskori valós érték, valamint a megelőző utolsó értékelés során kialakult értékelési különbözettel módosított bekerülési (beszerzési) érték különbözetének összegében;\nb) a kereskedési célú származékos ügylet és a piaci érték (valós érték) fedezeti ügylet esetében, jellegétől függően az ügylethez rendelt, a követelések, illetve a kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben, az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(4) Az átértékelési különbözetet az egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek, illetve a fizetendő kamatok és a kamatjellegű ráfordítások között kell elszámolni a kamatfedezeti célra kötött piaci érték (valós érték) fedezeti ügylet esetében, jellegétől függően az ügylethez rendelt, a követelések, illetve a kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(5) Az átértékelési különbözetet a saját tőkén belül, az értékelési tartalék részét képező, valós értékelés értékelési tartalékában kell kimutatni:\na) a mérlegben szereplő értékesíthető pénzügyi eszköz esetén, az eszközhöz rendelt értékelési különbözettel szemben, az aktuális értékeléskori valós érték, valamint a megelőző utolsó értékelés során kialakult értékelési különbözettel módosított bekerülési (beszerzési) érték különbözetének összegében mindaddig, amíg az eszközhöz rendelt értékelési különbözet pozitív;\nb) a cash-flow fedezeti ügylet, valamint a külföldi gazdálkodó szervezetben lévő nettó befektetés fedezetére kötött ügylet esetén, jellegétől függően, az ügylethez rendelt követelések, illetve kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben, az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(6) A cash-flow fedezeti célú kamat swap ügylet esetén az (5) bekezdés b) pon"}}]
[{"$f":"A191","v":"IX."},8,2,"\nHa az egyesület élt a piaci értéken történő értékelés lehetőségével, előírta-e az értékhelyesbítésre vonatkozó szabályokat?\n",null,"Számv. tv. 53. § (3) bek., 57. § (2)-(3) bek., 58. § (1)-(5)  bek.","Számv. tv. 53. § (3)  Ha az immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a piaci érték alapján meghatározott terven felüli értékcsökkenés elszámolásának okai már nem vagy csak részben állnak fenn, az elszámolt terven felüli értékcsökkenést meg kell szüntetni, az immateriális jószágot, a tárgyi eszközt piaci értékére - legfeljebb a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére - vissza kell értékelni. Az üzleti vagy cégérték esetében ez az előírás nem alkalmazható.\n57. §  (2) Amennyiben az 53-56. § szerint alkalmazott leírások miatt az (1) bekezdés szerinti eszközök könyv szerinti értéke alacsonyabb ezen eszközök eredeti bekerülési értékénél és az alacsonyabb értéken való értékelés (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az értékvesztés elszámolás) okai már nem, illetve csak részben állnak fenn, az 53-56. § szerinti leírásokat meg kell szüntetni (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a már elszámolt terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az elszámolt értékvesztés összegének csökkentésével), - a megbízható és valós összkép érdekében - az eszközt piaci értékére, legfeljebb a nyilvántartásba vételkor megállapított, a 47-51. § szerinti bekerülési értékére, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére az egyéb bevételekkel szemben, illetve a pénzügyi műveletek ráfordításait csökkentő tételként vissza kell értékelni (visszaírás). A terven felüli értékcsökkenés, az értékvesztés visszaírását az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó értékelés keretében kell végrehajtani.\n(3) Amennyiben az 58. § (5) bekezdése szerinti befektetett eszköz piaci értéke jelentősen meghaladja a (2) bekezdés szerinti visszaírás utáni könyv szerinti értéket (a nyilvántartásba vételkor megállapított, a 47-51. § szerinti bekerülési értéket, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értéket), ezen eszköz - az 58-59. § előírásai szerint - piaci értéken is felvehető. Ez esetben a bekerülési érték, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó érték és a piaci érték különbözetét az eszközök között értékhelyesbítésként, a források között - az értékhelyesbítés összegével azonos összegben - értékelési tartalékként lehet kimutatni.  \n58. § (1) Amennyiben a vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, illetve kötelező az 57. § (2) bekezdése szerinti visszaírás, akkor a piaci értékelésbe bevont, illetve a visszaírással érintett eszközök esetében a leltárnak - többek között - tartalmaznia kell:  \na) az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értékét;\nb) az egyedi eszköznek e törvény szerint elszámolt értékcsökkenéssel, értékvesztéssel csökkentett, a (2) bekezdés szerinti visszaírással növelt bekerülési értékét (könyv szerinti nettó értékét);\nc) az a)-b) pontok szerinti értékek különbözetét.\n(2) Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen meghaladja a könyv szerinti értékét, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékét, akkor a különbözet összegével - a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével - csökkenteni kell az elszámolt terven felüli értékcsökkenés, az elszámolt értékvesztés összegét és az egyéb bevételekkel szemben, a részesedések, értékpapírok, bankbetétek értékvesztésénél a pénzügyi műveletek ráfordításainak csökkentésével növelni kell az adott eszköz könyv szerinti értékét.\n(3) A (2) bekezdés szerinti különbözettel a könyv szerinti értéket az adott eszköz nyilvántartásba vételekor számításba vett értékéig - a 47-51. § szerinti bekerülési értéke összegéig, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékig - kell növelni (visszaírás összege). A visszaírás összege nem lehet több, mint a korábban terven felüli értékcsökkenésként, értékvesztésként elszámolt összeg.\n(4)  Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke alacsonyabb a könyv szerinti értékénél, akkor az így mutatkozó különbözetet az 53. §-ban, illetve az 54. § (1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével kell rendezni.\n (5) Amennyiben a vállalkozó tevékenységét tartósan szolgáló vagyoni értékű jog, szellemi termék, tárgyi eszköz (kivéve a beruházásokat, a beruházásra adott előlegeket), tulajdoni részesedést jelentő befektetés piaci értéke jelentősen meghaladja az adott eszköznek a (2) bekezdés szerinti visszaírás utáni könyv szerinti (bekerülési) értékét, a piaci érték és a visszaírás utáni könyv szerinti (bekerülési) érték közötti különbözet a mérlegben az eszközök között ,,Értékhelyesbítés''-ként, a saját tőkén belül ,,Értékelési tartalék''-ként kimutatható."]
[null,null,"Külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékelési szabályai "]
[{"$f":"A192","v":"IX."},9,null,"\nAz egyesület rendelkezett-e az  eszközök és a források értékelési szabályzatában a külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékeléséről?\n ",null,"Számv. tv. 59/B. § (12) bek. és 65. § (2)  bek.","Számv.tv.\n59/B.§ (12) A devizaeszközök és a devizakötelezettségek - ideértve a mérlegben szereplő, külföldi pénznemre szóló pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket is - mérleg fordulónapjára vonatkozó, a 60. § (4)-(6) bekezdése szerinti, választott devizaárfolyamon történő értékelése nem minősül valós értéken történő értékelésnek [ideértve a 60. § (8) bekezdése szerinti átértékelést is, függetlenül attól, hogy azt kizárólag a valós értékelés szabályainak alkalmazása esetén kell alkalmazni és az árfolyam-különbözet a valós értékelés értékelési tartalékában kerül kimutatásra], azokra a 60. § általános előírásait kell alkalmazni.\n65. § (2) A mérlegben a külföldi pénzértékre szóló követelést az elfogadott, az elismert devizaösszegnek a szerződés szerinti teljesítéskori (illetve mérlegfordulónapi), a 60. § szerinti árfolyamán, illetve a már elszámolt, devizában meghatározott értékvesztés nyilvántartási árfolyamán csökkentett, az értékvesztés devizában visszaírt összegének a nyilvántartási árfolyamon számított értékével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.\n"]
[null,null,"A mérlegben értékkel szereplő eszközök és források értékelése "]
[{"$f":"A194","v":"IX."},10,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az immateriális javak értékelése? \n",null,"Számv. tv. 63. § (1)-(2)  bek.","Számv. tv. 63. § (1) A mérlegben a 25. § (2)-(8) bekezdése szerint meghatározott immateriális jószágot a 47-51. § szerinti bekerülési értéken, illetve ezen bekerülési értéknek az 52-53. § szerint elszámolt terv szerinti és terven felüli értékcsökkenéssel csökkentett, a terven felüli értékcsökkenés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén, az immateriális javakra adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) - a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó - összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén kell kimutatni.  \n(2) A vagyoni értékű jog és a szellemi termék könyv szerinti értékét meghaladó - az 58. § alapján meghatározott - piaci értékét az immateriális javak értékhelyesbítéseként külön kell kimutatni a saját tőke részét képező értékelési tartalékkal azonos összegben.\n"]
[{"$f":"A196","v":"IX."},10,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a  tárgyi eszközök értékelése?\n",null,"Számv. tv. 57. §  (1)  bek.","Számv. tv. 57. § (1) A befektetett eszközöket, a forgóeszközöket - a 60-62. §-ban foglaltak figyelembevételével - a 47-51. § szerinti bekerülési értéken kell értékelni, csökkentve azt az 52-56. § szerint alkalmazott leírásokkal, növelve azt a (2) bekezdés szerinti visszaírás összegével.  "]
[{"$f":"A197","v":"IX."},10,3,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a befektetett pénzügyi eszközök értékelése?\n",null,"Számv. tv. 54. § (1), (4)  bek. és 57. § (1) bek.","Számv. tv. \n54. §  (1) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, a befektetés könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n(4) A hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírnál - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír könyv szerinti értéke és - (felhalmozott) kamatot nem tartalmazó - piaci értéke közötti különbözet veszteségjellegű, tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n57. § (1) A befektetett eszközöket, a forgóeszközöket - a 60-62. §-ban foglaltak figyelembevételével - a 47-51. § szerinti bekerülési értéken kell értékelni, csökkentve azt az 52-56. § szerint alkalmazott leírásokkal, növelve azt a (2) bekezdés szerinti visszaírás összegével.  \nMegjegyzés: \nValós értéken történő értékelés esetén  figyelembe kell venni: \nSzámv. tv.  59/A. § (4)  bek. , 59/D § (11)  bek., 60. § (1)-(4)  bek., 64. § (1)-(3)  bek., 65. § (1) bek. \n"]
["IX.",10,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a készletek értékelése?\n",null,"Számv. tv. 66. § (1) bek.","Számv. tv. 66. § (1)  A mérlegben a 28. § (2)-(3) bekezdése szerinti készletet a 62. § (2) és (3) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve az 56. § szerint elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt, könyv szerinti értéken, a készletekre adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) - a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó - összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.  "]
["IX.",10,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a követelések értékelése? \n",null,"Számv. tv. 55. § (1)-(4)  bek., \n\nValós értéken történő értékelés\n 65. § (1) bek. és (7)-(8)  bek.","Számv. tv. \n55. § (1) A vevő, az adós minősítése alapján az üzleti év mérlegfordulónapján fennálló és a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg nem rendezett követelésnél (ideértve a hitelintézetekkel, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket, továbbá a bevételek aktív időbeli elhatárolása között lévő követelésjellegű tételeket is) értékvesztést kell elszámolni - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - a követelés könyv szerinti értéke és a követelés várhatóan megtérülő összege közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.  \n(2) *  A vevőnként, az adósonként kisösszegű követelések könyvvitelben elkülönített csoportjára - a vevők, az adósok együttes minősítése alapján - az értékvesztés összege ezen követelések nyilvántartásba vételi értékének százalékában is meghatározható, egy összegben elszámolható, elkülönítetten kimutatható. Ez esetben a következő évi mérlegfordulónapi értékeléskor a vevőnként, adósonként kisösszegű követelések - hasonló módon megállapított - értékvesztésének összegét össze kell vetni az előző évi, ilyen jogcímen elszámolt értékvesztés összegével és a csoport szintjén mutatkozó különbözetet - előjelének megfelelően - a korábban elszámolt értékvesztést növelő értékvesztésként, illetve a korábban elszámolt értékvesztés visszaírásaként kell elszámolni.\n(3) Amennyiben a vevő, az adós minősítése alapján a követelés várhatóan megtérülő összege jelentősen meghaladja a követelés könyv szerinti értékét, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával a követelés könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét.\n(4) A követelések eredeti, a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét, az üzleti évben elszámolt, illetve visszaírt, a halmozottan elszámolt értékvesztés összegét - legalább a mérlegtételek szerinti megbontásban - a kiegészítő mellékletben be kell mutatni.\n\n65. § (1) A mérlegben a követelést (ideértve a hitelintézetekkel, a pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a pénzeszközöket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket is) - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - az elfogadott, az elismert összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.  \n(7)  A mérlegben behajthatatlan követelést nem lehet kimutatni. A részben vagy egészében behajthatatlan követelést legkésőbb a mérlegkészítéskor - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - az üzleti év hitelezési veszteségeként le kell írni. \n(8)   Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt követelés\na) befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési értéke és az azt meghaladó valós értéke közötti különbözetet a követeléshez hozzárendelt pozitív értékelési különbözetként kell kimutatni, kereskedési célú követelés esetén a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel, az értékesíthető követelés esetén a valós értékelés értékelési tartalékával szemben;\nb) valós értéke és az azt meghaladó, a befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési értéke közötti különbözetet kereskedési célú követelés esetén negatív értékelési különbözetként a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben, az értékesíthető követelés esetében az (1)-(6) bekezdés szerinti bekerülési értéket csökkentő értékvesztésként kell kimutatni.\n(9)  Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt kereskedési célú követelés könyv szerinti értéke - az (1)-(6) bekezdéstől eltérően - a befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési érték értékelési különbözettel módosított összege.\n"]
["IX.",10,6,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az  értékpapírok értékelése?\n",null,"Számv. tv.\n54. § (4)-(9) bek. és 58. § (2)-(3) bek.\n\nValós értéken történő értékelés\n 64. § (2) bek. és (4)-(5)  bek.","Számv. tv.\n54.§ (4) A hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírnál - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír könyv szerinti értéke és - (felhalmozott) kamatot nem tartalmazó - piaci értéke közötti különbözet veszteségjellegű, tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n(5) A (4) bekezdés szerinti értékpapír piaci értéke meghatározásakor figyelembe kell venni:\na) az értékpapír (felhalmozott) kamattal csökkentett tőzsdei, tőzsdén kívüli árfolyamát, piaci értékét, annak tartós tendenciáját,\nb) az értékpapír kibocsátójának piaci megítélését, a piaci megítélés tendenciáját, azt, hogy a kibocsátó a lejáratkor, a beváltáskor a névértéket (és a felhalmozott kamatot) várhatóan megfizeti-e, illetve milyen arányban fizeti majd meg.\n(6) Amennyiben a (4) bekezdés szerinti értékpapír mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a könyv szerinti értéke, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával az értékpapír könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 62. § (1) bekezdése szerinti beszerzési értéket, illetve ha a beszerzési érték magasabb a névértéknél (névérték felett vásárolt értékpapírnál), az értékvesztés visszaírásával az értékpapír könyv szerinti értéke nem haladhatja meg az adott értékpapír névértékét.\n(7)  A külföldi pénzértékre szóló, tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél, illetve a hitelviszonyt megtestesítő (4) bekezdés szerinti értékpapírnál az (1), illetve a (4) bekezdés szerinti értékvesztés összegét, a (3), illetve a (6) bekezdés szerinti értékvesztés visszaírását devizában kell megállapítani, majd a nyilvántartási devizaárfolyamon kell azt forintra átszámítva a pénzügyi műveletek ráfordításai között, illetve a pénzügyi műveletek ráfordításait csökkentő tételként elszámolni. Ezt követően kell a 60. § szerinti árfolyamváltozás hatását megállapítani.\n(8)  A hitelkockázati szempontból - a (9) bekezdésben foglaltak figyelembevételével, a számviteli politikában meghatározottak szerint - kockázatmentesnek minősített, valamely ország központi kormánya vagy központi (jegy) bankja által kibocsátott, illetve tőkére és hozamra vonatkozóan garantált befektetési célú, lejáratig tartott, kamatozó, illetve diszkont értékpapírok esetében a (4) bekezdés szerinti értékvesztés-elszámolást nem kell alkalmazni a bekerülési érték azon része után, amely a lejáratkor megtérül.\n(9)  A (8) bekezdés alkalmazása szempontjából bármely vállalkozónál kockázatmentesnek minősíthető a külön törvény(ek) felhatalmazása alapján kiadott jogszabály(ok) szerint nulla százalékos kockázati súlyozású tételnek tekinthető valamely ország központi kormánya vagy központi (jegy) bankja által kibocsátott, illetve tőkére és hozamra vonatkozóan garantált értékpapír, feltéve, hogy az értékpapírral kapcsolatban tőke- és kamattörlesztési késedelem nem merült fel.\n58.§ (2)  Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen meghaladja a könyv szerinti értékét, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékét, akkor a különbözet összegével - a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével - csökkenteni kell az elszámolt terven felüli értékcsökkenés, az elszámolt értékvesztés összegét és az egyéb bevételekkel szemben, a részesedések, értékpapírok, bankbetétek értékvesztésénél a pénzügyi műveletek ráfordításainak csökkentésével növelni kell az adott eszköz könyv szerinti értékét.\n(3) A (2) bekezdés szerinti különbözettel a könyv szerinti értéket az adott eszköz nyilvántartásba vételekor számításba vett értékéig - a 47-51. § szerinti bekerülési értéke összegéig, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékig - kell növelni (visszaírás összege). A visszaírás összege nem lehet több, mint a korábban terven felüli értékcsökkenésként, értékvesztésként elszámolt összeg\n 64. § (2) A mérlegben a hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírt - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - a 62. § (1) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni. \n(4) Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve tulajdoni részesedést jelentő befektetés\na) bekerülési értéke és az azt meghaladó valós értéke közötti különbözetet az értékpapírhoz hozzárendelt pozitív értékelési különbözetként kell kimutatni, kereskedési célú értékpapír esetén a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel szemben, az értékesíthető hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, valamint tulajdoni részesedést jelentő befektetés esetén a valós értékelés értékelési tartalékával szemben;\nb) valós értéke és az azt meghaladó bekerülési értéke közötti különbözetet kereskedési célú értékpapír esetén az értékpapírhoz hozzárendelt negatív értékelési különbözetként a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben, az értékesíthető hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, valamint tulajdoni részesedést jelentő befektetés esetében az (1)-(2) bekezdés szerinti bekerülési értéket csökkentő értékvesztésként kell kimutatni.\n(5) Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt kereskedési célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve tulajdoni részesedést jelentő befektetés könyv szerinti értéke - az (1)-(2) bekezdéstől eltérően - a bekerülési érték értékelési különbözettel módosított összege.\n"]
["IX.",10,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a pénzeszközök értékelése? \n",null,"Számv. tv. 66. § (2)-(3)  bek.","Számv. tv. 66. § (2) A mérlegben a pénztár, csekkek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a pénztárban lévő forintpénzkészlet értékét, a valutakészlet 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét, az elektronikus pénzeszközök értékét, a kapott csekkek értékét kell kimutatni.\n(3) A mérlegben a bankbetétek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a hitelintézetnél elhelyezett forintbetét bankkivonattal egyező értékét, továbbá a devizaszámlán lévő deviza bankkivonattal egyező értékének a 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét kell kimutatni, függetlenül attól, hogy azokat belföldi vagy külföldi hitelintézetben helyezték el.\n"]
["IX.",10,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában az aktív időbeli elhatárolásokhoz kapcsolódó, indokolt értékelések meghatározásra kerültek-e?\n\n",null,"Számv. tv. 59/A. § (13)-(16) bek.","Számv. tv. 59/A. § (13) Valamely pénzügyi eszköz átsorolásakor - ha e törvény másképp nem rendelkezik - a bekerülés (beszerzés) időpontjában meglévő állapotra kell visszarendezni az eszközhöz kapcsolódó elszámolásokat (az értékelési különbözeteket, az értékvesztéseket, az időbeli elhatárolásokat, az eredményt, a valós értékelés értékelési tartalékát érintő összegeket). Ezzel egyidejűleg el kell számolni az átsorolás utáni besorolásnak megfelelő pénzügyi eszközre vonatkozó indokolt értékelési különbözetet, értékvesztést, időbeli elhatárolást.\n(14) Ha a (13) bekezdés szerinti átsorolásra nem a bekerülés évében kerül sor, akkor az eredményt érintő értékelési különbözetek, értékvesztések, időbeli elhatárolások átsorolás időpontjában történő megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás növekedéseként kell elszámolni. Ha az átsorolásra a bekerülés évében kerül sor, akkor az előbbi tételek megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás csökkenéseként (stornó tételként) kell elszámolni.\n(15) A valós értéken történő értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások szabályszerűségét a könyvvizsgálónak a kötelező könyvvizsgálat keretében ellenőriznie kell. Amennyiben a könyvvizsgálat a 155. § (3) bekezdése alapján nem kötelező, az értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások felülvizsgálatával független könyvvizsgálót kell megbízni.\n(16) Az értékesíthető pénzügyi eszközök közé sorolt, a valós értéken történő értékelés alá vont kamatozó értékpapírokra nem alkalmazható a 32. § (3) bekezdése és a 44. § (3) bekezdése szerinti időbeli elhatárolás.\n"]
["IX.",10,9,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a saját tőke értékelése?\n",null,"Számv. tv. 67. § (1)-(2)  bek.","Számv. tv. 67. § (1) A saját tőkét, a céltartalékot, a kötelezettségeket a mérlegben - a 60. §-ban foglaltak figyelembevételével - könyv szerinti értéken kell kimutatni.  \n(2) A mérlegben - a saját tőke elemei között - külön tételben negatív előjellel kell szerepeltetni a jegyzett, de még be nem fizetett tőke értékét, ideértve a kedvezményes áron kibocsátott dolgozói részvények, dolgozói üzletrészek értékének a dolgozókat terhelő, általuk még nem rendezett hányadának megfelelő értékét is."]
["IX.",10,10,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a céltartalékok értékelése?\n"]
["IX.",10,11,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a kötelezettségek értékelése?\n "]
["IX.",10,12,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában a passzív időbeli elhatárolásokhoz kapcsolódó, indokolt értékelések meghatározásra kerültek-e?\n",null,"Számv. tv. 59/A. § (13)-(16) bek.","Számv. tv. 59/A. § \n(13) Valamely pénzügyi eszköz átsorolásakor - ha e törvény másképp nem rendelkezik - a bekerülés (beszerzés) időpontjában meglévő állapotra kell visszarendezni az eszközhöz kapcsolódó elszámolásokat (az értékelési különbözeteket, az értékvesztéseket, az időbeli elhatárolásokat, az eredményt, a valós értékelés értékelési tartalékát érintő összegeket). Ezzel egyidejűleg el kell számolni az átsorolás utáni besorolásnak megfelelő pénzügyi eszközre vonatkozó indokolt értékelési különbözetet, értékvesztést, időbeli elhatárolást.\n(14) Ha a (13) bekezdés szerinti átsorolásra nem a bekerülés évében kerül sor, akkor az eredményt érintő értékelési különbözetek, értékvesztések, időbeli elhatárolások átsorolás időpontjában történő megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás növekedéseként kell elszámolni. Ha az átsorolásra a bekerülés évében kerül sor, akkor az előbbi tételek megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás csökkenéseként (stornó tételként) kell elszámolni.\n(15) A valós értéken történő értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások szabályszerűségét a könyvvizsgálónak a kötelező könyvvizsgálat keretében ellenőriznie kell. Amennyiben a könyvvizsgálat a 155. § (3) bekezdése alapján nem kötelező, az értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások felülvizsgálatával független könyvvizsgálót kell megbízni.\n(16) Az értékesíthető pénzügyi eszközök közé sorolt, a valós értéken történő értékelés alá vont kamatozó értékpapírokra nem alkalmazható a 32. § (3) bekezdése és a 44. § (3) bekezdése szerinti időbeli elhatárolás.\n"]
["X.",null,null," Pénzkezelési szabályzatra vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A208","v":"X."},1,null,"\nAz egyesület elkészítette-e a számviteli politika keretében a pénzkezelési szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5)  bek. d) pont  ","Számv. tv. 14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:\nd) a pénzkezelési szabályzatot."]
[{"$f":"A209","v":"X."},2,null,"\nA pénzkezelési szabályzatot a gazdálkodó képviseletére jogosult személy hatályba léptette-e?\n",null,"Számv. tv. 14. §  (12)  bek.","Számv. tv. 14. § (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
["X.",3,null,"\nA pénzkezelési szabályzaton a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["X.",4,0,"\nKívánja kitölteni a pénzkezelési szabályzathoz kapcsolódó részletes  kérdéssort?\n"]
["X.",4,1,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzforgalom készpénzben, illetve bankszámlán történő lebonyolításának rendjét?\n",null,"Számv. tv. 14. § (8)  bek.","Számv. tv. 14. § (8) A pénzkezelési szabályzatban rendelkezni kell legalább \na pénzforgalom (készpénzben, illetve bankszámlán történő) lebonyolításának rendjéről, \na pénzkezelés személyi és tárgyi feltételeiről, felelősségi szabályairól, \na készpénzben és a bankszámlán tartott pénzeszközök közötti forgalomról, \na készpénzállományt érintő pénzmozgások jogcímeiről és eljárási rendjéről, \na napi készpénz záró állomány maximális mértékéről, \na készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárásról, \naz ellenőrzés gyakoriságáról, \na pénzszállítás feltételeiről, \na pénzkezeléssel kapcsolatos bizonylatok rendjéről \nés a pénzforgalommal kapcsolatos nyilvántartási szabályokról."]
["X.",4,2,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a pénzkezelés személyi és tárgyi feltételeit?\n"]
["X.",4,3,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzkezelés felelősségi szabályait?\n"]
["X.",4,4,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a készpénzben és a bankszámlán tartott pénzeszközök közötti forgalom előírásait?\n"]
["X.",4,5,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a készpénzállományt érintő pénzmozgások jogcímeit és eljárási rendjét?\n"]
["X.",4,6,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárást?\n"]
["X.",4,7,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárás ellenőrzésének gyakoriságát?\n"]
["X.",4,8,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzszállítás feltételeit?\n"]
["X.",4,9,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzkezeléssel kapcsolatos bizonylatok rendjét?\n"]
[{"$f":"A220","v":"X."},4,10,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a pénzforgalommal kapcsolatos nyilvántartási szabályokat?\n"]
[{"$f":"A221","v":"X."},4,11,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a napi készpénz záró állomány maximális mértékét?\n"]
["XI.",null,null,"Számlarendre vonatkozó kérdések "]
[{"$f":"A224","v":"XI."},1,null,"\nAz egyesület rendelkezett-e számlarenddel?\n",null,"Számv. tv.  161. § (1)  bek.","Számv. tv. 161. § (1) A kettős könyvvitelt vezető gazdálkodó az egységes számlakeret előírásainak figyelembevételével olyan számlarendet köteles készíteni, amely szerinti könyvvezetés az e törvényben előírt beszámoló készítését maradéktalanul biztosítja"]
[{"$f":"A225","v":"XI."},1,0,"\nKívánja kitölteni a számlarendhez tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["XI.",2,null,"\nAz egyesület képviseletére jogosult gondoskodott-e a számlarend összeállításáról, folyamatos karbantartásáról, hatályba léptetéséről?\n",null,"Számv. tv.  161. § (4)  bek.","Számv. tv.  161. § (4) A számlarend összeállításáért, annak folyamatos karbantartásáért, a naprakész könyvvezetés helyességéért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy a felelős.\n"]
["XI.",3,null,"\nA számlarend tartalmazta-e minden főkönyvi számla számjelét és megnevezését amelyet a szervezet alkalmazott a könyvvezetése során?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. a) pont","Számv. tv. 161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\na) minden alkalmazásra kijelölt számla számjelét és megnevezését,\n\n"]
["XI.",4,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következett, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. b) pont","Számv. tv. 161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\nb) a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következik, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát,\n\n"]
["XI.",5,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. c) pont","Számv. tv. 161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\nc) a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát,\n\n"]
["XI.",6,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet?\n",null,"Számv. tv.   161. § (2)  bek. d) pont","Számv. tv. 161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\nd) a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet."]
["XI.",7,null,"\nRendszeresen megtörtént-e az analitikus nyilvántartások értékadatainak számszerű egyeztetése a főkönyvi könyveléssel?\n",null,"Számv. tv.  161. § (3)  bek. ","Számv. tv. 161. § (3) Az analitikus nyilvántartásoknak szoros kapcsolatban kell lenniük a főkönyvi könyveléssel, és a kettő között az értékadatok számszerű egyeztetésének lehetőségét biztosítani kell."]
["XI.",8,null,"\nA könyvvezetésre és bizonylatolásra vonatkozó szabályok alkalmasak voltak-e a mérleg, eredménykimutatás és a kiegészítő melléklet adatainak alátámasztására? \n",null,"Számv. tv. 161/A. § (1)  bek. ","Számv. tv. 161/A. §  (1) A gazdálkodónak a könyvvezetésre, a bizonylatolásra vonatkozó részletes belső szabályait úgy kell kialakítania, hogy az a mérleg és az eredménykimutatás alátámasztásán túlmenően a kiegészítő melléklet adatainak közvetlen alátámasztására is alkalmas legyen."]
["XI.",9,null,"\nA számlarendben rögzítésre került-e, a nyilvántartási/könyvvezetési rendszer továbbrészletezése oly módon, hogy az, az elkülönített nyilvántartások alapján lehetővé tegye  a jogszabályokban/támogatási szerződésekben rögzített adatok rendelkezésre állását? \n",null,"Számv. tv. 161/A. § (2)  bek. \n\nEszámvr. 22. § (2) bek.\n\nCivil tv. 14. §, 20. § (4)  bek. \nés 27. § (1)  bek.","Számv. tv. 161/A. §  (2) A közpénzek felhasználásának és a köztulajdon használatának nyilvánossága és ellenőrizhetősége érdekében a gazdálkodó nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy abból a vonatkozó külön jogszabályban meghatározott adatok rendelkezésre álljanak.\nEszámvr. 22. § (2) A civil szervezet nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy abból az Ectv.-ben meghatározott alaptevékenységgel, illetve a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos bevételek, ráfordítások (költségek), kiadások rendelkezésre álljanak.\nCivil tv. \n14. § (1) Az egyéb szervezet a 24. és 27. §-ban, továbbá az 50. §-ban meghatározottakon túlmenően oly módon köteles nyilvántartási rendszerét kialakítani (részletezni) − függetlenül a könyvvezetés módjától −, hogy abból a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő jogszabályokban meghatározott adatokkal, a továbbutalási céllal kapott támogatásokkal, valamint az európai uniós forrásokból származó összegekkel kapcsolatos információk is rendelkezésre álljanak.\n(2) Az egyéb szervezet az eredménylevezetésben, az eredménykimutatásban tájékoztató adatként bemutatja az Ectv. 2. § 15. pont szerinti költségvetési támogatásként kapott összegeket.\n(3) *  Az egyéb szervezet az eredménylevezetésében, az eredménykimutatásában a kapott adomány összegét az érintett tételek továbbtagolásával, vagy tájékoztató adatként külön is köteles bemutatni. \n20. § (4) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása.\n27. § (1) A civil szervezetnek az alapcél szerinti (ezen belül közhasznú) tevékenységéből, illetve a gazdasági-vállalkozási tevékenységéből származó bevételeit és költségeit, ráfordításait (kiadásait) elkülönítetten kell nyilvántartani.\n"]
["XII.",null,null,"Külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A235","v":"XII."},0,null,"\nKívánja kitölteni a külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdéssort?\n"]
[{"$f":"A236","v":"XII."},1,null,"\nVolt-e az egyesületnél a jogi személyt nyilvántartó bíróság által elvégzett általános törvényességi felügyeleti ellenőrzés? \n",null,"Ptk. 3:34. § (1)-(2) bek.","Ptk. 3:34. § [A jogi személy törvényességi felügyelete]  \n(1) A jogi személyek feletti általános törvényességi felügyeletet a jogi személyt nyilvántartó bíróság látja el. A törvényességi felügyeleti jogkör nem terjed ki olyan ügyekre, amelyekben más bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye. A törvényességi felügyelet nem irányulhat a jogi személy döntéseinek gazdaságossági, célszerűségi szempontból való felülvizsgálatára.  \n(2) Ha a törvényes működés helyreállítása érdekében tett intézkedések nem vezetnek eredményre, a nyilvántartó bíróság megszünteti a jogi személyt."]
["XII.",2,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n"]
["XII.",3,null,"\nVolt-e az egyesületnél az ügyészség által kezdeményezett törvényességi felügyeleti eljárás?\n",null,"Ütv. 28. § (3) bek.","Ütv. 28. § (3) Ha jogi személy működésének törvényessége felett bíróság, közigazgatási hatóság, vagy bíróságon kívüli más jogalkalmazó szerv gyakorol törvényességi felügyeletet, az ügyész - törvényben meghatározott feltételek alapján - törvényességi felügyeleti eljárást kezdeményezhet."]
["XII.",4,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n"]
["XII.",5,null,"\nVolt-e az egyesületnél külső ellenőrzésre jogosult szervezetek (pl.: ÁSZ, NAV, KEHI, MÁK) által végzett ellenőrzés?\n",null,"ÁSZ tv.\n(engedélyes szolgáltatónál pl. a 369/2013. (X.24.) Korm.rendelet)","ÁSZ tv. 5. § (3) alapján: \nAz Állami Számvevőszék az államháztartásból származó források felhasználásának keretében ellenőrzi .... az államháztartásból nyújtott támogatás vagy az államháztartásból meghatározott célra ingyenesen juttatott vagyon felhasználását .... a közhasznú szervezeteknél,.... az egyesületeknél, az alapítványoknál ...... Amennyiben a kedvezményezett szervezet az államháztartásból támogatásban - ide nem értve a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése alapján történő átutalását - vagy ingyenes vagyonjuttatásban részesül, gazdálkodási tevékenységének egésze ellenőrizhető.\nÁSZ tv. 5. § (11) Az Állami Számvevőszék - törvény rendelkezéseinek megfelelően - törvényességi szempontok szerint ellenőrzi\ne) a közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végző civil szervezetek átláthatóságáról szóló 2021. évi XLIX. törvény szerinti egyesületet és alapítványt."]
["XII.",6,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n "]
["XII.",7,null,"\nA választott könyvvizsgáló kiadta a számviteli beszámolóról a független könyvvizsgálói jelentést?\n",null,"Eszámvr. 16. § (1) bek.\n","Eszámvr. 16. § (1)  Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
["XII.",8,null,"\nAmennyiben az egyesület önkénteseket foglalkoztatott, a foglalkoztatást ellenőrizte-e a munkavédelmi hatóság?\n",null,"Önkéntes tv. 12. § (4) bek.","Önkéntes tv. 12. § (4) A miniszter a nyilvántartásban szereplő adatokat átadja a munkavédelmi hatóságnak az önkéntesek jogszabályszerű foglalkoztatásának ellenőrzése céljából."]
["XII.",9,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n"]
["XIII.",null,null,"Tevékenységre vonatkozó kérdések "]
[{"$f":"A246","v":"XIII."},1,null,"\nAz egyesület készített-e éves költségvetési tervet?\n",null,"Civil vhr. 3. § (1) bek.","Civil vhr. 3. § (1) A civil szervezet éves költségvetési tervét a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló-készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet alapján készített beszámoló tartalmi elemeinek megfelelően készíti el."]
[{"$f":"A247","v":"XIII."},1,1,"\nAz egyesület költségvetési tervében a kiadások és bevételek egyensúlyban vannak-e?\n",null,"Civil vhr. 3. § (2) bek.","Civil vhr. 3. § (2) A civil szervezet szolgáltatásai fenntarthatósága biztosítása érdekében az ésszerű gazdálkodás elve szerint jár el, amely alapján az éves költségvetését úgy tervezi meg, hogy kiadásai és bevételei (adományok és felajánlások, költségvetési támogatások, gazdasági-vállalkozási tevékenységek bevétele, önkéntesek nem pénzbeli hozzájárulása, más bevételek) egyensúlyban legyenek."]
["XIII.",1,2,"\nAz egyesület költségvetési tervét a közgyűlés elfogadta-e?\n",null,"Ptk. 3:71. § (1) bek. és 3:80. § c) pont","Ptk. \n3:71.§ (1) Az egyesület döntéshozó szerve a közgyűlés.\n3:80.§ Az ügyvezetés feladatkörébe tartozik\nc) az éves költségvetés elkészítése és annak a közgyűlés elé terjesztése;"]
["XIII.",2,null,"\nAz egyesület olyan számviteli nyilvántartást vezetett-e, melyben az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységének és gazdasági-vállalkozási tevékenységének bevételei, költségei és ráfordításai egymástól elkülönülnek?\n",null,"Civil tv. 19. §"," Civil tv. 19. § A civil szervezet számviteli nyilvántartásait úgy vezeti, hogy azok alapján az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységének és gazdasági-vállalkozási tevékenységének bevételei, költségei, ráfordításai és eredménye (nyeresége, vesztesége) egymástól elkülönítve megállapíthatók legyenek."]
[{"$f":"A249","v":"XIII."},2,1,"\nAz egyesület a bevételei nyilvántartása során figyelembe vette-e a jogszabályi előírásokat, miszerint a nyilvántartás részletezettsége legalább a Civil tv. 20. § előírásainak megfelelő részletezésű legyen?\n",null,"Civil tv. 20. § (1) a) - fb) pontok","Civil tv. 20. § (1) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége tekintetében elkülönítve mutatja ki legalább a következő bevételeket:\n a) egyesület esetében a tagdíjat, alapítvány esetében az alapítótól nem vagyoni hozzájárulásként kapott adományt;\n b) a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint kiutalt összegét;\n c) az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatást, ideértve az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében megvalósuló fejlesztés céljára kapott támogatást is, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra;\n d) az a)–c) pont hatálya alá nem tartozó, az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységéhez kapott adományt, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra;\n e) az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében nyújtott szolgáltatás,teljesített termékértékesítés bevételét, ideértve különösen\n ea) a kizárólag az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységet szolgáló dolog, jogátruházásának, illetve átengedésének ellenértékét, valamint\n eb) a részben az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységet szolgáló dolog, jogátruházásának, illetve átengedésének ellenértékéből a dolog, illetve a jog korábbi alapcél szerinti (közhasznú) használatával arányos részt;\n f) az a)–e) pont hatálya alá nem tartozó, gazdasági-vállalkozási tevékenységnek nem minősülő tevékenysége révén megszerzett bevételt, így különösen\n fa) a pénzeszköz betétbe, értékpapírba, társasági részesedésbe történő elhelyezése révén megszerzett (elért) kamatot, osztalékot, árfolyamnyereséget és más bevételt,\n fb) az ingatlan megszerzése, használatának átengedése és átruházása révén megszerzett bevételt.\n"]
["XIII.",2,2,"\nAz egyesület olyan számviteli nyilvántartást vezetett-e, mely alapján az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása?\n",null,"Civil tv. 20. § (4) bek.","Civil tv. 20. § (4) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása."]
["XIII.",2,3,"\nAz egyesület a számviteli beszámolójában az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott, pénzügyileg rendezett, egyéb bevételként elszámolt támogatás összegéből az üzleti évben költséggel, ráfordítással nem ellentételezett (fel nem használt) összeget passzív időbeli elhatárolásként mutatta-e ki?\n",null,"Számv. tv. 44. § (2)  bek.","Számv.tv. 44. § (2) Passzív időbeli elhatárolásként kell kimutatni a költségek (a ráfordítások) ellentételezésére – visszafizetési kötelezettség nélkül – kapott, pénzügyileg rendezett, egyéb bevételként elszámolt támogatás összegéből az üzleti évben költséggel, ráfordítással nem ellentételezett összeget. Az elhatárolást a költségek, ráfordítások tényleges felmerülésekor, illetve a támogatási szerződésben, megállapodásban foglaltak teljesülésekor kell megszüntetni."]
["XIII.",3,null,"\nAz egyesület foglalkoztatott-e önkénteseket?\n",null,"Az alábbi négy kérdés a közérdekű önkéntes foglalkoztatás jogszabályi megfelelőségére vonatkozik. Amennyiben a szervezet nem foglalkoztat önkénteseket, javasoljuk a kérdésre \"X\" választ adjon."]
["XIII.",3,1,"\nAz egyesület eleget tett-e fogadó szervi bejelentési kötelezettségének?\n",null,"Önkéntes tv. 11. § (1)  bek.","Önkéntes tv. 11. § (1) A fogadó szervezet a családpolitikáért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter) köteles – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével előzetesen – bejelenteni az önkéntesek foglalkoztatását, és a bejelentett adatokban bekövetkező változásokat. A bejelentést a miniszter által e célra rendszeresített honlapon (a továbbiakban: Közérdekű Önkéntes Szervezeti Regiszter), valamint a kormányzati portálon közzétett adatlapon vagy elektronikus űrlapon kell teljesíteni. Az adatlap és az elektronikus űrlap adattartalmát az 1. melléklet határozza meg."]
["XIII.",3,2,"\nAz egyesület az önkéntes jogviszony létesítésekor figyelembe vette-e a jogszabályi előírásokat?\n",null,"Önkéntes tv. 6. §","Önkéntes tv. 6. § (1) A közérdekű önkéntes tevékenység önkéntes jogviszony keretében végezhető, amely a fogadó szervezet és az önkéntes között megkötött önkéntes szerződéssel jön létre. Az önkéntes szerződésben meg kell határozni\na) a közérdekű önkéntes tevékenység tartalmát,\nb) a közérdekű önkéntes tevékenység ellátásának helyét,\nc) a közérdekű önkéntes tevékenységre fordítandó időt és a pihenőidőt, valamint\nd) azokat a 2. § (3) bekezdésének a)–h) pontja szerinti juttatásokat, amelyeket az önkéntesnek biztosítanak, és rendelkezni kell azokról az önkéntes szerződés megszűnésének esetére.\n(2) A fogadó intézménynél, illetve annak fenntartójánál végzett közérdekű önkéntes tevékenység esetén jogszabály meghatározhatja az önkéntes szerződés további kötelező tartalmi elemeit is.\n(3) A korlátozottan cselekvőképes kiskorú személy és a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott nagykorú személy önkéntes szerződést csak a törvényes képviselő beleegyezésével köthet.\n(4) Kiskorúsága miatt cselekvőképtelen önkéntes esetén az önkéntes jogviszonnyal kapcsolatos jognyilatkozatokat a törvényes képviselő teszi meg, de az önkéntes szerződés megkötéséhez és módosításához az önkéntes beleegyezése szükséges.\n(5) Az önkéntes szerződést írásba kell foglalni, ha\na) az önkéntes szerződést határozatlan időre vagy legalább tíz napra – tizennyolcadik életévét be nem töltött önkéntes, illetve a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott nagykorú önkéntes esetén legalább két napra – kötik,\nb) az önkéntes a 2. § (3) bekezdésének b)–h) pontja szerint juttatásban részesül,\nc) az önkéntest engedélyköteles építési munkában való részvételre foglalkoztatják, \nd) a közérdekű önkéntes tevékenységet külföldön végzik,\ne) az önkéntes harmadik országbeli állampolgár, ide nem értve a menekültként vagy menedékesként elismert, bevándorolt, illetve letelepedett személyt,\nf) bármelyik fél azonnali hatályú felmondáshoz való jogát korlátozzák,\ng) az önkéntes kéri, vagy\nh) ezt jogszabály elrendeli.\n"]
["XIII.",3,3,"\nAz egyesület azokról az önkéntes foglalkoztatottakról, melyek esetében a megkötött önkéntes szerződést nem foglalták írásba,  vezetett-e nyilvántartást?\n",null,"Önkéntes tv. 14. § (1) bek.","Önkéntes tv. 14. § (1) A fogadó szervezet – az önkéntes jogviszonnyal kapcsolatos jogok és kötelezettségek gyakorlása, valamint a jogviszonnyal kapcsolatos hatósági ellenőrzés érdekében – nyilvántartást vezet azokról az önkéntesekről, akikkel a megkötött önkéntes szerződést nem foglalták írásba. A nyilvántartás tartalmazza\na) az önkéntes természetes személyazonosító adatait, valamint, ha az önkéntes nem magyar állampolgár, az állampolgárságát,\nb) az önkéntes lakóhelyét, ennek hiányában tartózkodási, illetve szálláshelyét,\nc) kiskorú önkéntes és a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott önkéntes esetén a törvényes képviselő természetes személyazonosító adatait és lakóhelyét, ennek hiányában tartózkodási helyét,\nd) a 6. § (1) bekezdésének a)–c) pontjában meghatározottakat,\ne) a közérdekű önkéntes tevékenység megkezdésének időpontját, valamint\nf) azt az időpontot, amikor a jogviszony hatálya megszűnik.\n"]
["XIII.",3,4,"\nAz egyesületnél az önkéntes munka számviteli rendszerben történő elszámolása a jogszabályi előírások szerint történt-e, az elszámoláskor az önkéntes munka nyilvántartási értékét az előírások szerint határozták-e meg?\n",null,"Civil vhr. 4. § (5) bek.\nSzámv. tv. 77. § (3) bek. n) pont és 79. § (3) bek.","Civil vhr. 4. § (5) A közérdekű önkéntes tevékenységről szóló törvény szerinti önkéntes munka egy órára jutó értékének számításánál a mindenkori kötelező legkisebb havi munkabér százhatvanad részét kell figyelembe venni.\nSzámv. tv. \n77. § (3) Az egyéb bevételek között kell kimutatni:\nn) térítés nélkül kapott (igénybe vett) szolgáltatások piaci – illetve jogszabály eltérő rendelkezése esetén a jogszabály szerinti – értékét;\n79. § (3) A személyi jellegű egyéb kifizetések közé tartoznak a természetes személyek részére nem bérköltségként és nem vállalkozási díjként kifizetett, elszámolt összegek, beleértve ezen összegek le nem vonható általános forgalmi adóját, továbbá az ezen összegek után a vállalkozó által fizetendő (fizetett) személyi jövedelemadó összegét is.\n"]

{"sheet":"Közh_alapítvány","index":5,"n_rows":270,"n_cols":7,"rows_kept":270,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[1,0,1,2],[5,5,5,6],[266,5,266,6],[261,5,261,6],[165,2,165,3],[178,2,178,3],[188,2,188,3],[203,2,203,3],[212,5,214,5],[212,6,214,6],[221,5,231,5],[221,6,231,6],[49,6,51,6],[49,5,51,5],[6,6,7,6],[201,2,201,4],[198,2,198,3],[43,6,45,6],[9,6,10,6],[11,6,12,6],[189,5,190,5],[189,6,190,6],[26,6,28,6],[20,6,24,6],[193,2,193,3],[13,6,15,6],[16,6,19,6],[29,6,30,6],[151,3,151,5],[164,3,164,5]]}
["ÖSSZEGZŐ",null,null,null,"A civil szervezetek  gazdálkodása törvényességének önellenőrzéséhez"]
["Sorszám",null,null,"Kérdés","Válasz (I/N/X)","Jogszabály ","Jogszabály pontos szövege"]
["I.",null,null,"Közhasznú jogállásra vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A3","v":"I."},1,null,"Az illetékes bíróság az alapítványt mint közhasznú jogállású szervezetet tartja-e nyilván, rendelkeznek-e bírósági döntéssel a nyilvántartásba vételről?",null,"Cnytv. 4. § f) pont és 44. § (1) bek.","Cnytv. \n4. § A bíróság tartja nyilván\nf)  az alapítványt, \n44. § (1) A bíróság a szervezet - illetve alapítvány esetében az alapító vagy az alapítvány - kérelmére polgári nemperes eljárásban dönt a szervezet közhasznúvá minősítéséről és a közhasznú jogállás nyilvántartásba történő bejegyzéséről. Alapítvány esetében a kérelmet az alapítónak kell benyújtania, ha a kérelemben úgy nyilatkozik, hogy a bírósághoz korábban benyújtott létesítő okirat nem tartalmazza a Ectv.-ben előírt rendelkezéseket. Az eljárásra a nyilvántartást vezető bíróság illetékes. "]
["II.",null,null," Az alapítvány  alapító okiratára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A5","v":"II."},0,null,"Kívánja kitölteni az alapító okiratra vonatkozó kérdéssort?",null,"\nA létesítő okiratra vonatkozó kérdések célja az, hogy fókuszba helyezzék az alapító okiratnak az alapítvány gazdálkodására vonatkozó előírásait.\nEz a blokk az alapítvány működésére, gazdálkodására vonatkozó, a jogszabályi környezeten túli szabályokra hívja fel a figyelmet. Amely kérdésekre a kitöltés során igen válaszok kerülnek megadásra, azon területeket az alapító okiratnak vagy kötelezően tartalmaznia kell, vagy az alapítók lényegesnek tartották kiemelni. Ezek az alapítványra vonatkozó, jogszabályi előírásokon túli szabályrendszer egyes (nem teljeskörűen meghatározott) elemei, melyeket az alapítványnak a működése, gazdálkodása során szintén figyelembe kell vennie.\nA kérdések természetesen minden szervezet vonatkozásában nem lehetnek teljeskörűek, ugyanakkor a jellemző előírásokat igyekeztünk megjeleníteni. Az alapítvány szabályszerű működéséhez, törvényes gazdálkodásához javasoljuk tekintse át az alapítvány alapító okiratának azon pontjait is, melyeket kérdéseinkkel nem érintettünk.\n"]
[{"$f":"A6","v":"II."},1,null,"\nAz alapító okiratban meghatározásra került-e az alapító(k) által az alapítványnak juttatott vagyon?\n",null,"Ptk. 3:378. §","Ptk. 3:378. § [Az alapítvány fogalma]  \nAz alapítvány az alapító által az alapító okiratban meghatározott tartós cél folyamatos megvalósítására létrehozott jogi személy. Az alapító az alapító okiratban meghatározza az alapítványnak juttatott vagyont és az alapítvány szervezetét."]
["II.",2,null,"\nAz alapító okiratban meghatározásra került-e az alapítvány szervezete?\n",null,"Ptk. 3:378. §"]
["II.",3,null,"\nAz alapítvány az alapító okirat szerint végezhet-e gazdasági tevékenységet?\n",null,"Ptk. 3: 379. § (2) bek.","Ptk. 3:379. § [Az alapítvány tevékenységének korlátai] \n(2) Az alapítvány az alapítványi cél megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult. "]
["II.",4,null,"\nAz alapítvány az alapító okirat alapján lehet-e tagja más jogalanynak?\n",null,"Ptk. 3: 379. § (3) bek.","Ptk. 3:379. § [Az alapítvány tevékenységének korlátai] \n(3) Alapítvány nem lehet korlátlan felelősségű tagja más jogalanynak, nem létesíthet alapítványt és nem csatlakozhat alapítványhoz."]
["II.",5,null,"\nAz alapítvány az alapító okirat alapján létesíthet-e más szervezetet?\n",null,"Ptk. 3: 379. § (3) bek."]
["II.",6,null,"\nAz alapítványt az alapító okirat szerint több személy együttesen létesítette-e?\n",null,"Ptk. 3:380. §","Ptk. 3:380. § [Alapítvány létesítése több alapító által]  \n(1) Több személy együttesen is létesíthet alapítványt.\n(2) Ha több alapító létesít alapítványt, az alapítói jogokat az alapítók együttesen gyakorolják."]
["II.",6,1,"\nHa igen, akkor az alapító okiratban meghatározták-e, hogy az alapítói jogokat az alapítók együttesen gyakorolják?\n",null,"Ptk. 3:380. §"]
["II.",7,null,"\nAz alapítványhoz történő csatlakozás feltételeit szabályozták-e az alapító okiratban?\n",null,"Ptk. 3:383. § (1) bek.","Ptk. 3:383. § [Csatlakozás az alapítványhoz]  \n(1) Nyilvántartásba vett alapítványhoz csatlakozni vagyoni juttatás teljesítésével, az alapító okiratban meghatározott feltételekkel lehet.\n(2) Ha a csatlakozó az alapító okirat alapján alapítói jogok gyakorlására jogosult, a csatlakozást követően az alapítói jogokat az azok gyakorlására jogosult más személyekkel együttesen gyakorolhatja."]
["II.",7,1,"\nHa igen, akkor a csatlakozó az alapító okirat alapján alapítói jogok gyakorlására is jogosult?\n",null,"Ptk. 3:383. § (2) bek."]
["II.",7,2,"\nHa igen, akkor az alapítói jogokat az alapító okirat szerint az azok gyakorlására jogosult más személyekkel együttesen gyakorolják?\n",null,"Ptk. 3:383. § (2) bek."]
["II.",8,null,"\nAz alapítvány alapító okiratában meghatározták-e az alapítvány határozott vagy határozatlan időre történő létesítését, határozott időre történő létesítésnél a határozott időtartamot?\n",null,"Ptk. 3:391. § (1) bek. a) pont","Ptk. 3:391. § [Az alapító okirat tartalmi elemei]  \n(1) A jogi személy létesítő okiratának általános kötelező tartalmi elemein kívül az alapítvány alapító okiratában meg kell határozni\na) az alapítvány határozott vagy határozatlan időre történő létesítését, határozott időre történő létesítésnél a határozott időtartamot;\nb) az alapítványi vagyon kezelésének és felhasználásának szabályait;\nc) a kuratóriumi tagság keletkezésére és megszűnésére vonatkozó szabályokat, a kuratóriumi tagság határozott vagy határozatlan időre szóló voltát, határozott idejű kuratóriumi tagság esetén a határozott időtartamot, továbbá a kuratórium tagjaira vonatkozó kizáró és összeférhetetlenségi szabályokat; és\nd) a kuratóriumi tagsági díjazás megállapításának szabályait."]
["II.","9",null,"\nAz alapítvány alapító okiratában meghatározták-e az alapítványi vagyon kezelésének és felhasználásának szabályait?\n",null,"Ptk. 3:391. § (1) bek b) pont"]
[{"$f":"A18","v":"II."},10,null,"\nAz alapítvány alapító okiratában meghatározták-e a kuratóriumi tagság keletkezésére és megszűnésére vonatkozó szabályokat, a kuratóriumi tagság határozott vagy határozatlan időre szóló voltát, határozott idejű kuratóriumi tagság esetén a határozott időtartamot, továbbá a kuratórium tagjaira vonatkozó kizáró és összeférhetetlenségi szabályokat?\n",null,"Ptk. 3:391. § (1) bek c) pont"]
["II.",11,null,"\nAz alapítvány az alapító okiratában meghatározta-e a kuratóriumi tagsági díjazás megállapításának szabályait?\n",null,"Ptk. 3:391. § (1) bek d) pont"]
["II.",12,null,"\nAz alapítvány az alapító okiratban egyszemélyes ügyvezető szervéül kurátort nevezett-e meg?\n",null,"Ptk. 397. § (5) bek.","Ptk. 3:397. § [A kuratórium]  \n(1) A kuratórium az alapítvány ügyvezető szerve. A kuratórium tagjai az alapítvány vezető tisztségviselői.\n(2) A kuratórium három természetes személyből áll, akik közül legalább kettőnek állandó belföldi lakóhellyel kell rendelkeznie.\n(3) Az alapítvány kedvezményezettje és annak közeli hozzátartozója nem lehet a kuratórium tagja. Az alapító okirat eltérő rendelkezése semmis.\n(4) Az alapító és közeli hozzátartozói nem lehetnek többségben a kuratóriumban. Az alapító okirat eltérő rendelkezése semmis.\n(5) Az alapító az alapítvány egyszemélyes ügyvezető szervéül kurátort nevezhet. A kurátorra a kuratóriumra vonatkozó szabályokat megfelelően alkalmazni kell."]
["II.",12,1,"\nHa igen, a kurátorra vonatkozóan rögzítették-e az alapító okiratban az  összeférhetetlenségi szabályokat?\n",null,"Ptk. 397. § (5) bek."]
["II.",13,null,"\nAz alapító okirat szerint a kuratórium-e az alapítvány ügyvezető szerve?\n",null,"Ptk. 3:397. § (1) bek."]
["II.",13,1,"\nHa igen, akkor a kuratórium három természetes belföldi személyből áll, akik közül legalább kettő állandó belföldi lakóhellyel rendelkezik?\n",null,"Ptk. 3:397. § (2) bek."]
["II.",13,2,"\nAz alapító okiratban szabályozásra kerültek-e a kuratórium tagjainak összeférhetetlenségére vonatkozó szabályok?\n",null,"Ptk. 3:397. § (3)-(4) bek."]
["II.",13,3,"\nAz alapító okiratban meghatározásra került-e a kuratórium tagjai kijelölésének, megválasztásának időtartama?\n",null,"Ptk. 3:398. § (1) bek.","Ptk. 3:398. § [A kuratóriumi tagsággal kapcsolatos előírások]  \n(1) A kuratóriumi tagokat határozott vagy határozatlan időre lehet kijelölni vagy megválasztani.\n"]
["II.",13,4,"\nAz alapító okirat szerint kijelölték-e a kuratórium elnökét?\n",null,"Ptk. 3:399. § (1) bek.","Ptk. 3:399. § [A kuratórium működése]  \n(1) Ha az alapító nem tartja fenn magának a kuratórium elnöke kijelölésének jogát és nem ruházta át ezt a jogot más, alapítványi tisztséget betöltő személyre vagy más alapítványi szervre, a kuratórium tagjai maguk közül választanak elnököt.\n(2) A kuratórium évente legalább egyszer ülést tart, amelyet az elnök hív össze. Az alapító okirat ennél ritkább ülésezést előíró rendelkezése semmis.\n"]
["II.",13,5,"\nAz alapító okirat szerint a kuratórium tagjai maguk közül választottak-e elnököt?\n",null,"Ptk. 3:399. § (1) bek."]
["II.",13,6,"\nAz alapító okiratban szabályozásra került-e a kuratórium ülésének gyakorisága?\n",null,"Ptk. 3:399. § (2) bek."]
["II.",14,null,"\nAz alapító okirat szerint az alapítványnál működik-e felügyelőbizottság, amennyiben annak létrehozása kötelező a szervezetre nézve, illetve  ha az alapító azt előírta?\n",null,"Ptk. 3:400. § (1) bek.;\n Civil tv. 40. § (1) bek.","Ptk. 3:400. § [A felügyelőbizottság]  \n(1) Ha az alapítványnál felügyelőbizottság működik, a tevékenységét az alapító részére végzi, tevékenységéről évente az alapítói jogok gyakorlójának számol be.\n(2) A felügyelőbizottság tagjaira a kuratórium tagjaira vonatkozó kizáró és összeférhetetlenségi szabályokat alkalmazni kell. \nCivil tv. \n40. § (1)  Ha a közhasznú szervezet éves bevétele meghaladja az ötvenmillió forintot, a vezető szervtől elkülönült felügyelő szerv létrehozása akkor is kötelező, ha ilyen kötelezettség más jogszabálynál fogva egyébként nem áll fenn."]
["II.",14,1,"\nHa igen, akkor előírták-e, hogy a felügyelőbizottság a tevékenységéről évente beszámol?\n",null,"Ptk. 3:400. § (1) bek."]
["III.",null,null," Könyvvezetés módjára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A32","v":"III."},1,null,"A jogszabályoknak megfelelően legalább a közhasznúság megszerzésének évétől, a közhasznú jogállású alapítvány  könyveit a kettős könyvvitel szabályai szerint vezette-e?",null,"Eszámvr. 9. § (4)-(5)  bek.","Eszámvr. \n9. § (4) Kettős könyvvitelt köteles vezetni az egyszerűsített éves beszámolót vagy éves beszámolót készítő egyéb szervezet, valamint minden olyan egyéb szervezet, amelynek a 3. § (3) bekezdése, valamint az 51. § szerint a Tv.-ben foglalt előírásokat kell kötelezően alkalmaznia.\n(5) Kettős könyvvitelt köteles vezetni a közhasznú jogállású egyéb szervezet. Ha a közhasznú jogállás megszerzésére az üzleti év során (év közben) kerül sor, úgy a kettős könyvvitel szabályainak alkalmazása már a közhasznú jogállás megszerzésének üzleti évére is vonatkozik.\n"]
["IV. ",null,null,"Könyvvizsgálatra vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A34","v":"IV. "},1,null,"\nAmennyiben az alapítvány éves bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladta a 300 millió forintot, eleget tett-e az alapítvány a számviteli beszámoló kötelező könyvvizsgálati kötelezettségnek?\n",null,"Eszámvr. \n16. § (1)  bek.","Eszámvr. 16. § (1)  Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
[{"$f":"A35","v":"IV. "},2,null,"\nAmennyiben az alapítvány jogszabály alapján nem volt kötelezett a könyvvizsgálatra, saját döntése, átalakulás, vagy pályázati támogatás stb. előírása alapján a beszámoló felülvizsgálatával megbízott-e  könyvvizsgálót?\n",null,"Eszámvr. \n16. § (1) bek.","Eszámvr. 16. § (1) Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
["IV. ",3,null,"\nAmennyiben az alapítvány lezárt üzleti évre vonatkozó számviteli beszámolóját könyvvizsgáló felülvizsgálta, a közzététel során a beszámolóval együtt a független könyvvizsgálói jelentés is letétbe helyezésre és  közzétételre került-e?\n",null,"Eszámvr. 25. §, \nCivil tv. 30. § (1)-(2) bek.","Eszámvr. 25. § A civil szervezet a beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt az Ectv. szerint hozza nyilvánosságra.\nCivil tv. 30. § \n(1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget."]
[{"$f":"A37","v":"IV. "},4,null,"\nAmennyiben az alapítvány lezárt üzleti évre vonatkozó számviteli beszámolóját könyvvizsgálóval nem vizsgáltatta felül, de jogszabályi előírás szerint köteles volt beszámolóját közzétenni, a beszámoló minden oldalán feltüntette-e a következő szöveget \" A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva.\"?\n",null,"Eszámvr. 17. § (3) bek. ","Eszámvr. 17. § (3) Az az egyéb szervezet, amely sem jogszabályból adódóan kötelezően, sem saját döntés alapján nem vizsgáltatta felül a beszámolóját könyvvizsgálóval, de valamely jogszabály alapján köteles beszámolóját vagy annak fontosabb adatait közzétenni, a beszámoló minden részén köteles feltüntetni a következő szöveget: „A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva.”"]
["V.",null,null,"Beszámolási kötelezettségre vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A39","v":"V."},1,null,"\nAz alapítvány elkészített-e a számviteli beszámolót az üzleti könyveinek lezárását követően, az év utolsó napjával mint mérlegfordulónappal?\n",null,"Eszámvr. 7. § (1) bek. ","Eszámvr. 7. § (1) Az egyéb szervezet működéséről, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről az üzleti év könyveinek lezárását követően az üzleti év utolsó napjával, illetve a megszűnés napjával mint mérlegfordulónappal a Tv.-ben és az e rendeletben meghatározottak szerint köteles beszámolót készíteni."]
[{"$f":"A40","v":"V."},2,null,"\nAz alapítvány számviteli beszámolója a naptári évre vonatkozott-e?\n",null,"Eszámvr. 7. § (2) bek. ","Eszámvr. 7. § (2) Az egyéb szervezetnél az üzleti év azonos a naptári évvel, kivéve az év közben alakuló, illetve megszűnő egyéb szervezetnél. A mérleg fordulónapja − a megszűnést kivéve − december 31."]
["V.",3,null,"\nAmennyiben az alapítvány bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység együttes összege) két egymást követő évben, évenként, meghaladta az 50 millió forintot, az alapítvány egyszerűsített éves beszámolót készített-e?\n",null,"Eszámvr. 8. § (2) bek. ","Eszámvr. 8. § (2) Egyszerűsített éves beszámolót köteles készíteni az az egyéb szervezet, amelynek két egymást követő évben az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege évenként meghaladja az 50 millió forintot."]
["V.",3,0,"\nKívánja kitölteni az egyszerűsített éves beszámolóhoz tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["V.",3,1,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló az Eszámvr. szerint tagolt mérleget tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. § (6)  bek. és 3. sz. melléklet","Eszámvr. 7. §  (6) Az egyéb szervezet egyszerűsített éves beszámolója a 3. melléklet szerinti mérlegből és a 4. melléklet szerinti eredménykimutatásból, valamint a Tv. szerinti kiegészítő mellékletből áll."]
["V.",3,2,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló az Eszámvr. szerint tagolt eredménykimutatást tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. §  (6)  bek. és 4. sz. melléklet"]
["V.",3,3,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló a Számv.tv. szerinti kiegészítő mellékletet tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. §  (6)  bek."]
["V.",3,4,"A kiegészítő melléklet tartalmazta-e a Civil tv.-ben meghatározott tartalmakat is?",null,"Civil tv. 29. § (4)-(5)  bek.\n\n","Civil tv. 29. §\n(4) A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel felhasznált összegeket támogatásonként. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati, illetve nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, adományt kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat.\n(5) A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a szervezet által az üzleti évben végzett főbb tevékenységeket és programokat."]
["V.",4,null,"\nAmennyiben a következő három mutatóérték közül - az alapítványnál - kettő meghaladta az alábbi határértéket, akkor az alapítvány kettős könyvvitel alapján Számv.tv. szerinti éves beszámolót készített-e?\n - a mérlegfőösszeg az 1200 millió forintot,\n - az alaptevékenységből, valamint a gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege a 2400 millió forintot,\n - az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma az 50 főt.\n",null,"Eszámvr. 8. § (3) bek. \n\n","Eszámvr. 8. § (3) Éves beszámolót köteles készíteni a kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet, ha két egymást követő üzleti évben a mérleg fordulónapján a következő három mutatóérték közül bármelyik kettő meghaladja az alábbi határértékeket:\na) a mérlegfőösszeg az 1200 millió forintot,\nb) az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege a 2400 millió forintot,\nc) az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma az 50 főt."]
["V.",4,0,"\nKívánja kitölteni az éves beszámolóhoz tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["V.",4,1,"\nAz  éves beszámoló a Számv. tv. szerinti mérleget tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr. 7. § (3) bek., (4) bek. c) pont és 8.§ (3a) bek.\n\nSzámv. tv. 19. § (1) bek.","Eszámvr. \n7. §  (3) A beszámoló formáját az egyéb szervezet által folytatott tevékenység, az éves összes bevétel (az alaptevékenység és a vállalkozási tevékenység összes bevételének) nagysága, valamint a könyvvezetés módja határozza meg.\n(4)  c) a Tv. szerinti éves beszámoló.(Számv. tv.)\n8. § (3a) Az éves beszámolóval egyidejűleg üzleti jelentést nem kell készíteni.\nSzámv.tv.19. § (1) Az éves beszámoló mérlegből, eredménykimutatásból és kiegészítő mellékletből áll. "]
["V.",4,2,"\nAz éves beszámoló a  Számv. tv. szerinti eredménykimutatást tartalmazta-e?\n"]
["V.",4,3,"\nAz éves beszámoló a Számv. tv. szerinti kiegészítő mellékletet  tartalmazta-e?\n"]
["V.",4,4,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazta-e a Civil tv.-ben meghatározott tartalmakat is?\n",null,"Civil tv. 29. § (4) - (5)  bek.\n\n","Civil tv. \n29. § (4) A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel felhasznált összegeket támogatásonként. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati, illetve nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, adományt kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat.\n(5) A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a szervezet által az üzleti évben végzett főbb tevékenységeket és programokat.\n"]
[{"$f":"A53","v":"V."},5,null,"\nAz alapítvány - főszabály szerint - május 31-ig, dokumentumokkal igazoltan,  gondoskodott-e a beszámoló letétbe helyezéséről, közzétételéről?\n",null,"Eszámvr. 25. §\nCiivil tv. 30. § (1) - (2) bek. ","Eszámvr. \n25. § A civil szervezet a beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt a Civil tv. szerint hozza nyilvánosságra.\nCivil tv. \n30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget.\n"]
["V.",6,null,"Rendelkezik-e az alapítvány a számviteli beszámoló jóváhagyására jogosult testület beszámolót elfogadó határozatával?",null,"\nCivil tv. 30. § (1) bek. ","Civil tv.\n30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.  \n"]
["V.",7,null,"Az alapítvány a beszámolójával egyidejűleg, a jóváhagyott közhasznúsági mellékletet is közzétette-e?",null,"Civil tv. 29. § (3) bek. és 46. § (1) bek. \n\nCivil vhr. 12. § és melléklete\n\nEszámvr. 30. § (1)-(4) bek.","Civil tv. \n29. § (3) A civil szervezet köteles a beszámolójával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet is készíteni.\n46. § (1) A közhasznú szervezet, valamint közhasznú szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége köteles a beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet készíteni, amelyet a beszámolóval azonos módon köteles jóváhagyni, letétbe helyezni és közzétenni.\nCivil. vhr. \n12. § (1) A civil szervezet és a civil szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége az Ectv. 29. § (3) bekezdésében meghatározott, a közhasznú szervezet, valamint a közhasznú szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége pedig az Ectv. 46. § (1) bekezdésében meghatározott - a beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg elkészített - közhasznúsági mellékletét az e rendelet Mellékletének megfelelő, erre a célra rendszeresített formanyomtatványon készíti el.\nEszámvr.\n30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget.\n(3) A letétbe helyezett beszámolót, valamint közhasznúsági mellékletet a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon kell közzétenni, valamint adatainak lekérdezését a Civil Információs Portál számára lehetővé kell tenni.\n(4) Ha a civil szervezet saját honlappal rendelkezik, a közzétételi kötelezettség kiterjed a beszámoló, valamint közhasznúsági melléklet saját honlapon történő elhelyezésére is. A civil szervezet a saját honlapon közzétett adatok folyamatos megtekinthetőségét legalább a közzétételt követő második üzleti évre vonatkozó adatok közzétételéig biztosítja."]
["V.",8,null,"Amennyiben az alapítvány éves bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) az előző két év átlagában meghaladta a 10 millió forintot, a beszámoló készítését legalább mérlegképes könyvelői végzettséggel rendelkező személy végezte-e? ",null,"Eszámvr. 15. § (1) és (2) bek.","Eszámvr. \n15. § (1) Az egyéb szervezet a Tv. 150. § (2) bekezdése szerinti könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével *   \na) olyan természetes személyt köteles megbízni, illetve ezen feladatok végzésére alkalmazni, aki okleveles könyvvizsgálói szakképesítéssel vagy mérlegképes könyvelői szakképesítéssel, illetve az engedélyezés szempontjából mérlegképes könyvelői szakképesítéssel egyenértékű szakképesítéssel (ez utóbbiak a továbbiakban együtt: mérlegképes könyvelői szakképesítés) és a tevékenység ellátására jogosító engedéllyel rendelkezik, vagy aki a Tv. 152/B. § szerinti bejelentést tett, vagy\nb) olyan számviteli szolgáltatást nyújtó társaságot köteles megbízni, amelynek a feladat irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével megbízott tagja, alkalmazottja megfelel az a) pontban meghatározott követelményeknek.\n(2) Mentesül az (1) bekezdésben előírt kötelezettség alól az az egyéb szervezet, amelynél az éves (éves szintre átszámított) (ár)bevétel a tárgyévet megelőző két üzleti év átlagában, ennek hiányában az üzleti évben várhatóan a 10 millió forintot nem haladja meg.\n"]
[{"$f":"A57","v":"V."},9,null,"\nHa az alapítvány a beszámolóval, valamint a közhasznúsági melléklettel kapcsolatos letétbe helyezési és közzétételi kötelezettségét elmulasztotta, azt egy éven belül pótolta-e ?\n",null,"Civil tv. 30. § (5)  bek.","Civil tv.\n30. § (5) *  Ha a civil szervezet a beszámolóval, valamint közhasznúsági melléklettel kapcsolatos (1)-(3) bekezdés szerinti kötelezettségét elmulasztja és azt egy éven belül nem pótolja, a bíróság a civil szervezetet a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvény 37. § (2) bekezdésében megállapított mértékű pénzbírsággal sújthatja."]
[{"$f":"A56","v":"V."},10,null,"\nAz alapítvány a számviteli beszámolóját leltárral alátámasztotta-e?\n",null,"Számv. tv. 69.§ (1) bek.","Számv. tv. \n69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza – az (5) bekezdés figyelembevételével – a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben.\n\n"]
[{"$f":"A59","v":"V."},10,1,"\nAz alapítvány leltára tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza-e a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket és forrásokat mennyiségben és értékben?\n",null,"Számv. tv. 69. § (1) bek.","Számv. tv. 69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza - az (5) bekezdés figyelembevételével - a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben"]
["VI. ",null,null," Kiegészítő melléklettel kapcsolatos kérdések"]
[{"$f":"A61","v":"VI. "},1,null,"\nA szervezet elkészítette-e a kiegészítő mellékletet?\n",null,"Számv. tv. 88. § (1) bek. és\n 96. § (4) bek.","Számv. tv. \n88. § (1) A kiegészítő mellékletbe azokat a számszerű adatokat és szöveges magyarázatokat kell felvenni, amelyeket e törvény előír, továbbá mindazokat, amelyek a vállalkozó vagyoni, pénzügyi helyzetének, működése eredményének megbízható és valós bemutatásához a tulajdonosok, a befektetők, a hitelezők számára – a mérlegben, az eredménykimutatásban szereplőkön túlmenően – szükségesek. A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a sajátos tevékenységgel kapcsolatos – más jogszabályban előírt – információkat is.\n96. § (4) Az egyszerűsített éves beszámoló kiegészítő mellékletének a 88. § (4), (4a) és (5) bekezdése, a 89. § (4) bekezdés b) pontja, 89. § (6) bekezdése, a 90. § (2) bekezdése, a 90. § (3) bekezdés a)-c) pontja, a 90. § (7) bekezdése és a 90. § (9) bekezdés a)-e), és g) pontja szerinti adatokat kell tartalmaznia. A 91. § a) pont szerinti adatokból csak a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszámát kell bemutatni.\n"]
[{"$f":"A62","v":"VI. "},1,1,"\nKívánja kitölteni a kiegészítő melléklethez tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["VI. ",2,null,"\nA kiegészítő mellékletben ismertetésre került-e a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszer és annak főbb jellemzői?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",3,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre kerültek-e az alkalmazott értékelési eljárások és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerei?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",4,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e az értékcsökkenés elszámolásának gyakorisága?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",5,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e  az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolása?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",5,1,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e  az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatása?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",6,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a számviteli politikában meghatározott kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételek, költségek és ráfordítások összege és azok jellege?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4a) bek.","Számv. tv. 88. §  (4a) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a számviteli politikában meghatározott kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételek, költségek és ráfordítások összegét, azok jellegét"]
["VI. ",7,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e az ellenőrzés során feltárt jelentős összegű hibák eredménye, az eszközök és a források állományára gyakorolt - a mérlegben, az eredménykimutatásban a megfelelő tételeknél összevontan szereplő - hatása, évenkénti megbontásban?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (5) bek.","Számv. tv. 88. §  (5) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az ellenőrzés során feltárt jelentős összegű hibák eredményre, az eszközök és a források állományára gyakorolt - a mérlegben, az eredménykimutatásban a megfelelő tételeknél összevontan szereplő - hatását, évenkénti megbontásban."]
["VI. ",8,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e azon kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletek, amelyek bemutatásáról a számviteli törvény külön nem rendelkezik, ha ezen ügyletek lényegesek és nem a szokásos piaci feltételek között valósultak meg?\n",null,"Számv. tv. 89. § (6) bek.","Számv. tv. 89 § (6) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni azon kapcsolt felekkel lebonyolított ügyleteket, amelyek bemutatásáról e törvény külön nem rendelkezik, ha ezen ügyletek lényegesek és nem a szokásos piaci feltételek között valósultak meg. Ennek során be kell mutatni az ügyletek értékét, a kapcsolt féllel fennálló kapcsolat jellegét és az ügyletekkel kapcsolatos egyéb, a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez szükséges információkat. Az egyedi ügyletekre vonatkozó információk összesíthetők az ügyletek jellege szerint, ha az összesítés nem akadályozza az érintett ügyleteknek a vállalkozó pénzügyi helyzetére gyakorolt hatásának a megítélését."]
["VI. ",9,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezetnél a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak folyósított előlegek és kölcsönök összege, a nevükben vállalt garanciák, csoportonként összevontan, a kamat, a lényeges egyéb feltételek, a visszafizetett összegek és a visszafizetés feltételei egyidejű közlésével?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. b) pont","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) gazdasági társaságnál a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak folyósított előlegek és kölcsönök összegét, a nevükben vállalt garanciákat, csoportonként összevontan, a kamat, a lényeges egyéb feltételek, a visszafizetett összegek és a visszafizetés feltételei egyidejű közlésével;"]
["VI. ",10,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",11,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",12,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek. ","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",13,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",14,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",15,null,"\nBemutatásra került-e a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összege, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év; azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját"]
["VI. ",16,null,"\nBemutatásra került-e a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összege, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év; azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját"]
["VI. ",17,null,"\nBemutatásra került-e azoknak a pénzügyi kötelezettségeknek a teljes összege, amelyek a pénzügyi helyzet értékelése szempontjából jelentőséggel bírnak, de amelyek a mérlegben nem jelennek meg, különös tekintettel a jövőbeni nyugdíjfizetési, végkielégítési kötelezettségek, valamint a kapcsolt vállalkozásokkal szembeni kötelezettségek összegére?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. b) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) azoknak a pénzügyi kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek a pénzügyi helyzet értékelése szempontjából jelentőséggel bírnak, de amelyek a mérlegben nem jelennek meg, különös tekintettel a jövőbeni nyugdíjfizetési, végkielégítési kötelezettségek, valamint a kapcsolt vállalkozásokkal szembeni kötelezettségek összegére"]
["VI. ",18,null,"\nBemutatásra került-e azon mérlegen kívüli tételek és mérlegben nem szereplő megállapodások jellege, üzleti célja és pénzügyi kihatásai, amelyek bemutatásáról a számviteli törvény külön nem rendelkezik, ha e tételekből és megállapodásokból származó kockázatok vagy előnyök lényegesek, és bemutatásuk szükséges a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. c) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nc) azon mérlegen kívüli tételek és mérlegben nem szereplő megállapodások jellegét, üzleti célját és pénzügyi kihatásait, amelyek bemutatásáról e törvény külön nem rendelkezik, ha e tételekből és megállapodásokból származó kockázatok vagy előnyök lényegesek, és bemutatásuk szükséges a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez"]
["VI. ",19,null,"\nA szervezet alkalmazta-e a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelést?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek.","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl\n- a jogszabály további pontjait lásd alább -"]
["VI. ",19,1,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e az általános értékelési eljárásokkal számított piaci érték (jelenérték) esetén alkalmazott feltételek (így különösen: a diszkonttényező, a várható osztaléknövekedési ráta, a belső megtérülési ráta, az effektív hozam, az alternatív befektetés hozam)?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\na) az általános értékelési eljárásokkal számított piaci érték (jelenérték) esetén alkalmazott feltételeket (így különösen: a diszkonttényezőt, a várható osztaléknövekedési rátát, a belső megtérülési rátát, az effektív hozamot, az alternatív befektetés hozamát),\n"]
["VI. ",19,2,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a számított piaci érték meghatározásánál figyelembe vett tényezők?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. b) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nb) a számított piaci érték meghatározásánál figyelembe vett tényezőket,"]
["VI. ",19,3,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a valós értékelés értékelési különbözetének nagysága, tárgyévi változása, valamint az, hogy az eredményben, illetve a saját tőkében mekkora összeg került elszámolásra?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. c) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nc) a valós értékelés értékelési különbözetének nagyságát, tárgyévi változását, valamint azt, hogy az eredményben, illetve a saját tőkében mekkora összeg került elszámolásra,"]
["VI. ",19,4,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a pénzügyi instrumentumok csoportjai és valós értékük?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. d) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nd) a pénzügyi instrumentumok csoportjait és valós értékét,"]
["VI. ",19,5,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a származékos ügyletek csoportjai és azok nagysága (szerződés szerinti értéken), lejárati ideje, valamint a cash-flow-ra és az eredményre gyakorolt várható hatása (valós érték)?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. e) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\ne) a származékos ügyletek csoportjait, nagyságát (szerződés szerinti értéken), lejárati idejét, valamint a cash-flow-ra és az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét),"]
["VI. ",19,6,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a valós értékelés értékelési tartalékának tárgyévi változása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. g) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\ng) a valós értékelés értékelési tartalékának tárgyévi változását,"]
["VI. ",20,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszáma, bérköltsége és személyi jellegű egyéb kifizetései állománycsoportonként, valamint a bérjárulékok jogcímenként megbontva?\n",null,"Számv. tv. 91. § a) pont","Számv. tv. 91. § A kiegészítő mellékletben meg kell adni:  \na) a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszámát, bérköltségét és személyi jellegű egyéb kifizetéseit állománycsoportonként, valamint a bérjárulékokat jogcímenként megbontva;"]
[{"$f":"A89","v":"VI. "},21,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatták-e támogatásonként a támogatási program keretében végleges jelleggel felhasznált összegeket?\n",null,"Civil. tv. 29 § (4) bek.","Civil tv. 29. § (4) A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel felhasznált összegeket támogatásonként. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati, illetve nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, adományt kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat."]
[{"$f":"A89","v":"VI. "},22,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a szervezet által az üzleti évben végzett főbb tevékenységek és programok?\n",null,"Civil. tv. 29 § (5) bek.","Civil tv. 29 § (5) A kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezet kiegészítő mellékletében be kell mutatni a szervezet által az üzleti évben végzett főbb tevékenységeket és programokat."]
["VI. ",23,null,"\nA szervezet élt-e az értékhelyesbítés lehetőségével?\n",null,"Számv. tv. 59. § (1) bek. és 96. § (4a) bek. ","Számv. tv. \n59. § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az értékhelyesbítések nyitó értékét, növekedését, csökkenését, záró értékét legalább vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, ingatlanok, ideértve az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogokat is, műszaki berendezések, gépek, járművek, továbbá egyéb berendezések, felszerelések, járművek, tenyészállatok, tartós tulajdoni részesedést jelentő befektetések részletezésben. A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elveit és módszereit.\n96. § (4a) Ha az egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, akkor a kiegészítő mellékletben be kell mutatnia az 58. § (1) bekezdése és az 59. § (1) bekezdése szerinti adatokat."]
["VI. ",23,1,"\nA kiegészítő mellékletben ismertetésre került-e a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elvei és módszerei?\n",null,"Számv. tv. 59. § (1) bek.és 96. § (4a) bek. ","Számv. tv. \n59. § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az értékhelyesbítések nyitó értékét, növekedését, csökkenését, záró értékét legalább vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, ingatlanok, ideértve az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogokat is, műszaki berendezések, gépek, járművek, továbbá egyéb berendezések, felszerelések, járművek, tenyészállatok, tartós tulajdoni részesedést jelentő befektetések részletezésben. A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elveit és módszereit.\n96. § (4a) Ha az egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, akkor a kiegészítő mellékletben be kell mutatnia az 58. § (1) bekezdése és az 59. § (1) bekezdése szerinti adatokat.\n"]
["VI. ",24,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a beszámoló mérleg tételeinek összegét és tartalmát, amennyiben azok jelentősnek minősültek?\n",null,"Számv. tv. 96. § (3a) bek.","Számv. tv. 96. § (3a) A (2) és (3) bekezdés alkalmazása során összevont, arab számmal jelölt tételek összegét, azok tartalmát külön-külön be kell mutatni a kiegészítő mellékletben, amennyiben azok jelentősnek minősülnek."]
["VI. ",25,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a beszámoló eredménykimutatás tételeinek összegét és tartalmát, amennyiben azok jelentősnek minősültek?\n",null,"Számv. tv. 96. § (3a) bek.","Számv. tv. 96. § (3a) A (2) és (3) bekezdés alkalmazása során összevont, arab számmal jelölt tételek összegét, azok tartalmát külön-külön be kell mutatni a kiegészítő mellékletben, amennyiben azok jelentősnek minősülnek."]
["VI. ",26,null,"\nA következő blokkban az éves beszámolóhoz kapcsolódó kiegészítő mellékletre vonatkozó olyan kérdések szerepelnek, melyek az egyszerűsített éves beszámolóhoz kapcsolódó kiegészítő melléklet tartalmán túli követelményekre kérdeznek rá, a konszolidációs kötelezettség miatti információk kivételével. Kívánja ezeket a kérdéseket is megválaszolni?\n"]
["VI. ",27,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegek támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban?\n",null,"Számv. tv. 93. § (3) bek.\n","Számv. tv. 93 §\n(3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat. Ha jogszabály erről külön rendelkezik, további információkat kell a kiegészítő mellékletben megadni annak érdekében, hogy a támogatások felhasználásának és az államháztartás alrendszereihez tartozó vagyon használatának nyilvánossága biztosított és ellenőrizhető legyen.\n"]
["VI. ",28,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó adatok?\n",null,"Számv. tv. 93. § (3) bek.\n","Számv. tv. 93 §\n(3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat. Ha jogszabály erről külön rendelkezik, további információkat kell a kiegészítő mellékletben megadni annak érdekében, hogy a támogatások felhasználásának és az államháztartás alrendszereihez tartozó vagyon használatának nyilvánossága biztosított és ellenőrizhető legyen.\n"]
["VI. ",29,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a legalább a Számv. tv. 7.számú melléklet szerinti cash flow kimutatást?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (6) bek.","Számv. tv. 88. §  (6) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell legalább a 7. számú melléklet szerinti tartalmú cash flow-kimutatást is."]
["VI. ",30,null,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor erre a kötelezettségre kiemelten és egyértelműen van-e utalás a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. a) pont","Számv. tv. 88. §  (8)  Ha e törvény, illetve más jogszabály előírása szerint a vállalkozónál a könyvvizsgálat kötelező, akkor\na) erre a kötelezettségre a beszámoló kiegészítő mellékletében kiemelten és egyértelműen utalni kell, továbbá\n"]
["VI. ",30,1,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor bemutatásra került-e a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díj?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. b) pont","Számv. tv. 88. §  (8)  Ha e törvény, illetve más jogszabály előírása szerint a vállalkozónál a könyvvizsgálat kötelező, akkor\nb) a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díjat, valamint a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjakat külön-külön összesítve."]
["VI. ",30,2,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor bemutatásra kerültek-e  a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjak külön-külön összesítve?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. b) pont","Számv. tv. 88. §  (8) Ha e törvény, illetve más jogszabály előírása szerint a vállalkozónál a könyvvizsgálat kötelező, akkor\nb) a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díjat, valamint a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjakat külön-külön összesítve."]
["VI. ",31,null,"\nKiegészítő mellékletében feltüntette-e a szervezet annak a felelős személynek a nyilvános adatait, aki  meg volt bízva a könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, az éves beszámoló elkészítésével?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (9) bek.","Számv. tv. 88. §  (9)  Ha a vállalkozóra vonatkozik a 151. § (1) bekezdés szerinti kötelezettség, a kiegészítő mellékletben fel kell tüntetni a könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításáért, vezetéséért felelős személy - a 151. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásban szereplő - nyilvános adatait."]
["VI. ",32,null,"\nA mérleghez és az eredménykimutatáshoz kapcsolódó adatokat, magyarázatokat a kiegészítő mellékletben abban a sorrendben mutatták-e be, ahogyan a tételek a mérlegben és az eredménykimutatásban szerepelnek?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (10) bek.","Számv. tv. 88. §  (10)  A kiegészítő mellékletben szereplő, a mérleghez és az eredménykimutatáshoz kapcsolódó adatokat, magyarázatokat abban a sorrendben kell bemutatni, ahogyan a tételek a mérlegben és az eredménykimutatásban szerepelnek."]
["VI. ",33,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő szervezetnek egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozása?\n",null,"Számv. tv. 89 § (1) bek. d) pont","Számv. tv. 89 § (1)  A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:\nd) minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő vállalkozónak egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozása."]
["VI. ",34,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezetnél a vezető tisztségviselők,  a felügyelő bizottság tagjainak tevékenységükért az üzleti év után járó járandóság összege, csoportonként összevontan?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. a) pont","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) gazdasági társaságnál a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak tevékenységükért az üzleti év után járó járandóság összegét, csoportonként összevontan;"]
["VI. ",35,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezet korábbi vezető tisztségviselőivel,  felügyelő bizottsági tagjaival szembeni nyugdíjfizetési kötelezettség teljes összege, csoportonként összevontan?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. c) pont","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nc) a gazdasági társaság korábbi vezető tisztségviselőivel, igazgatósági, felügyelő bizottsági tagjaival szembeni nyugdíjfizetési kötelezettség teljes összegét, csoportonként összevontan;\n"]
["VI. ",36,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e minden olyan, a szervezet képviseletére jogosult személynek a neve és lakóhelye, aki az éves beszámolót köteles aláírni?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. d) pont","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nd) minden olyan, a vállalkozó képviseletére jogosult személynek a nevét és lakóhelyét, aki az éves beszámolót köteles aláírni."]
["VI. ",37,null,"\nA szervezet a kiegészítő mellékletben megadta-e a székhelyének és - ha beszámolóját interneten is közzéteszi - internetes honlapjának pontos címét, elérhetőségét?\n",null,"Számv. tv. 89. § (5) bek.","Számv. tv. 89 § (5)  A kiegészítő mellékletben meg kell adni a vállalkozó székhelyének és - ha beszámolóját és a kapcsolódó üzleti jelentést interneten is közzéteszi - internetes honlapjának pontos címét, elérhetőségét."]
["VI. ",38,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a bevételek aktív időbeli elhatárolásának a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \na) a bevételek aktív időbeli elhatárolásának,\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VI. ",39,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a halasztott ráfordításoknak a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. b) pont","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nb) a halasztott ráfordításoknak,\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VI. ",40,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolásának a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. c) pont","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nc) a költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolásának,\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VI. ",41,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a halasztott bevételeknek a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. d) pont","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nd) a halasztott bevételeknek\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VI. ",42,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a lekötött tartalék jogcímek szerint megbontva?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. d) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nd) a lekötött tartalékot jogcímek szerint megbontva."]
["VI. ",43,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (4)  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\na) mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben. Ezeken belül külön kell bemutatni ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati idejét, szerződés szerinti értékét (kötési árát, árfolyamát), az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét, ha az megállapítható), a cash-flowra gyakorolt várható hatását, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben;\n"]
["VI. ",43,1,"\nHa igen, akkor bemutatásra kerület-e ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati ideje, szerződés szerinti értéke (kötési ár, árfolyam), az eredményre gyakorolt várható hatása (valós értéke, ha az megállapítható), a cash flow-ra gyakorolt várható hatása, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (4)  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\na)  mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben. Ezeken belül külön kell bemutatni ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati idejét, szerződés szerinti értékét (kötési árát, árfolyamát), az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét, ha az megállapítható), a cash-flowra gyakorolt várható hatását, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben;\n"]
["VI. ",44,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a bekerülési értéken értékelt befektetett pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének a valós értéket jelentősen meghaladó összege esetén azok könyv szerinti értéke és valós értéke, valamint annak indoklása, hogy miért nem számolták el az értékvesztést, ideértve a bizonyítékot annak a feltételezésnek az igazolására, hogy legalább a könyv szerinti érték meg fog térülni?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. b) pont","Számv. tv. 90 § (4)  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\nb)  a bekerülési értéken értékelt befektetett pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének a valós értéket jelentősen meghaladó összege esetén azok könyv szerinti értékét és valós értékét, valamint annak indoklását, hogy miért nem számolták el az értékvesztést, ideértve a bizonyítékot annak a feltételezésnek az igazolására, hogy legalább a könyv szerinti érték meg fog térülni;\n"]
["VI. ",45,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a tárgyévben lezárt származékos ügyletek eredménye és cash flow-ra gyakorolt hatása ügyletfajtánként, fedezeti és nem fedezeti ügylet, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. c) pont","Számv. tv. 90 § (4)  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\nc) a tárgyévben lezárt származékos ügyletek eredményét és cash-flowra gyakorolt hatását ügyletfajtánként, fedezeti és nem fedezeti ügylet, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben."]
["VI. ",46,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a hátrasorolt eszközök értéke jogcímek szerinti részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (5) bek.","Számv. tv. \n90 § (5) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a hátrasorolt eszközök értékét jogcímek szerinti részletezésben.\n3. § (8) 19. hátrasorolt eszköz: az a követelés, illetve hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely az adósnál, illetve az értékpapír kibocsátójánál hátrasorolt kötelezettségnek minősül, és amely felett az adós, illetve az értékpapír kibocsátó felszámolása, csődje esetén csak a többi hitelező kielégítése után lehet rendelkezni, illetve kiegyenlíteni; "]
["VI. ",47,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a saját tőke elemeinek üzleti éven belüli változása, annak okai, különös tekintettel a jegyzett tőke változásaira?\n",null,"Számv. tv. 90. § (6) bek.","Számv. tv. 90 § (6)  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a saját tőke elemeinek üzleti éven belüli változását, annak okait, különös tekintettel a jegyzett tőke változásaira. Ismertetni kell azt is, hogy a jegyzett tőkéből milyen értéket képvisel és hogyan változott az anyavállalat, a leányvállalat(ok), közös vezetésű vállalkozás(ok), társult vállalkozás(ok) által jegyzett összeg."]
["VI. ",48,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a  fedezeti ügyletek hatékonysága, bemutatva azt, hogy a tárgyévi eredményben, illetve a saját tőkében mekkora veszteséget (illetve nyereséget) ellentételeztek, amelyek ezáltal nem jelentek meg a mérlegben és az eredménykimutatásban?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. f) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nf) a fedezeti ügyletek hatékonyságát, bemutatva azt, hogy a tárgyévi eredményben, illetve a saját tőkében mekkora veszteséget (illetve nyereséget) ellentételeztek, amelyek ezáltal nem jelentek meg a mérlegben és az eredménykimutatásban,"]
["VI. ",49,null,"\n A kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésről a valós értéken történő értékelésre való áttérés, illetve a valós értéken történő értékelésről a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésre való áttérés hatása a tárgyévi eredményre, valamint ehhez kapcsolódóan az áttérést megelőző üzleti évi beszámoló adatainak az áttérés szerinti átrendezése az összehasonlíthatóság érdekében?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. h) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nh) a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésről a valós értéken történő értékelésre való áttérés, illetve a valós értéken történő értékelésről a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésre való áttérés hatását a tárgyévi eredményre, valamint ehhez kapcsolódóan az áttérést megelőző üzleti évi beszámoló adatainak az áttérés szerinti átrendezését az összehasonlíthatóság érdekében."]
["VI. ",50,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e azok az összegek, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek? \n",null,"Számv. tv. 91. § c) pont","Számv. tv. 91. §  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nc) azokat az összegeket, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek; ha a tétel átmeneti jellegű, a jövőbeni hatást is be kell mutatni;"]
["VI. ",50,1,"\nAbban az esetben ha a tétel(ek) átmeneti jellegű(ek), a jövőbeni hatás(uk) is bemutatásra került-e?\n",null,"Számv. tv. 91. § c) pont","Számv. tv. 91. §  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nc) azokat az összegeket, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek; ha a tétel átmeneti jellegű, a jövőbeni hatást is be kell mutatni;"]
["VI. ",51,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e azon egyéb bevételek és egyéb ráfordítások, illetve pénzügyi műveletek bevételei és ráfordításai tételei melyeknek számszerűsített hatása van a társasági adóra, és jelentős összegűek?\n",null,"Számv. tv. 91. § d) pont","Számv. tv. 91. §  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nd) azon egyéb bevételek és egyéb ráfordítások, illetve pénzügyi műveletek bevételei és ráfordításai tételeinek társasági adóra gyakorolt számszerűsített hatását, amelyek jelentős összegűek;"]
["VI. ",52,null,"\nA kiegészítő mellékletben  összeghatártól függetlenül szerepelnek-e azok a tételek, amelyek tőkeműveletekhez, illetve átalakuláshoz, egyesüléshez, szétváláshoz kapcsolódnak?\n",null,"Számv. tv. 91. § e) pont","Számv. tv. 91. § *  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\ne) összeghatártól függetlenül azokat a tételeket, amelyek tőkeműveletekhez, illetve átalakuláshoz, egyesüléshez, szétváláshoz kapcsolódnak."]
[{"$f":"A126","v":"VI. "},53,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e legalább a mérlegtételek szerinti bontásban az immateriális javak, a tárgyi eszközök nyitó bruttó értéke, annak növekedése, csökkenése, záró bruttó értéke, külön az átsorolások, továbbá a halmozott értékcsökkenés nyitó értéke, tárgyévi növekedése, csökkenése, záró értéke, külön az átsorolások, a tárgyévi értékcsökkenési leírás összege?\n",null,"Számv. tv. 92. § (1) bek.","Számv. tv. 92 § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az immateriális javak, a tárgyi eszközök nyitó bruttó értékét, annak növekedését, csökkenését, záró bruttó értékét, külön az átsorolásokat, továbbá a halmozott értékcsökkenés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, csökkenését, záró értékét, külön az átsorolásokat, a tárgyévi értékcsökkenési leírás összegét legalább a mérlegtételek szerinti bontásban."]
["VI. ",54,null,"\nA kiegészítő mellékletben a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben bemutatták-e az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel? \n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
["VI. ",54,1,"\nA kiegészítő mellékletben a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben bemutatták-e a terven felüli értékcsökkenés és a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összegét?\n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
["VI. ",55,null,"\nA jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenést, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertették-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
["VI. ",56,null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a befektetett pénzügyi eszközök értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. a) pont","Számv. tv. 92 § (3)  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a befektetett pénzügyi eszközök,\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.\n"]
["VI. ",57,null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a készletek értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. b) pont","Számv. tv. 92 § (3)  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) a készletek,\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.\n"]
["VI. ",58,null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a forgóeszközök között kimutatott értékpapírok értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. c) pont","Számv. tv. 92 § (3)  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nc) a forgóeszközök között kimutatott értékpapírok\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit."]
["VI. ",59,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazta-e az exportértékesítés árbevételét termékexport és szolgáltatásexport szerinti, az importbeszerzés értékét termékimport és szolgáltatásimport szerinti tagolásban, továbbá az Európai Unió, valamint más, az Európai Unión kívüli országok szerinti, illetve ezen belül földrajzilag elhatárolt piacok szerinti bontásban?\n",null,"Számv. tv. 93. § (1) bek. a) pont","Számv. tv. 93 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \na)  az exportértékesítés árbevételét termékexport és szolgáltatásexport szerinti, az importbeszerzés értékét termékimport és szolgáltatásimport szerinti tagolásban, továbbá az Európai Unió, valamint más, az Európai Unión kívüli országok szerinti, illetve ezen belül földrajzilag elhatárolt piacok szerinti bontásban (a földrajzi elkülönítést a vállalkozó gazdálkodása sajátosságainak figyelembevételével alakítja ki)"]
["VI. ",60,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazta-e az értékesítés nettó árbevételét főbb tevékenységenkénti megbontásban, amennyiben az egyes tevékenységek, szolgáltatások jelentősen különböznek egymástól?\n",null,"Számv. tv. 93. § (1) bek. b) pont","Számv. tv. 93 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nb)  az értékesítés nettó árbevételét főbb tevékenységenkénti megbontásban, amennyiben az egyes tevékenységek, szolgáltatások jelentősen különböznek egymástól."]
["VI. ",61,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a környezet védelmét közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök  Számv. tv. 92. § (1) bekezdése szerint részletezett adatai?\n",null,"Számv. tv.  94. § (1) bek.","Számv. tv. 94. § (1) A környezet védelmét közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök - 92. § (1) bekezdése szerint - részletezett adatait a kiegészítő mellékletben külön be kell mutatni.  "]
["VI. ",62,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok nyitó és záró készletének mennyiségi és értékadatai, a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok mennyiségének és értékének tárgyévi növekedése és csökkenése a vonatkozó jogszabály szerinti veszélyességi osztályok alapján?\n",null,"Számv. tv. 94. § (2) bek.","Számv. tv. 94. § (2) A kiegészítő mellékletben a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok nyitó és záró készletének mennyiségi és értékadatait, a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok mennyiségének és értékének tárgyévi növekedését és csökkenését a vonatkozó jogszabály szerinti veszélyességi osztályok alapján kell bemutatni."]
["VI. ",63,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e jogcímenként elkülönítetten a környezetvédelmi kötelezettségek, a környezet védelmét szolgáló jövőbeni költségek fedezetére a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben képzett céltartalék összege, továbbá a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben környezetvédelemmel kapcsolatosan elszámolt költségek összege, valamint a kötelezettségek között ki nem mutatott környezetvédelmi, helyreállítási kötelezettségek várható összege?\n",null,"Számv. tv. 94. § (3) bek.","Számv. tv. 94. § (3) A kiegészítő mellékletben - jogcímenként elkülönítetten - be kell mutatni a környezetvédelmi kötelezettségek, a környezet védelmét szolgáló jövőbeni költségek fedezetére a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben képzett céltartalék összegét, továbbá a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben környezetvédelemmel kapcsolatosan elszámolt költségek összegét, valamint a kötelezettségek között ki nem mutatott környezetvédelmi, helyreállítási kötelezettségek várható összegét."]
["VI. ",64,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a külföldi telephelyek főbb adatai telephelyenként külön-külön, így különösen azok megnevezése, címe, befogadó országa, a működéshez tartósan rendelkezésre bocsátott eszközök értéke, a külföldi gazdálkodásból származó követelések és kötelezettségek, a külföldi gazdálkodásból származó adózott eredmény és a külföldön befizetett főbb adók összege?\n",null,"Számv. tv. 94/A. § ","Számv. tv. 94/A. § A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a külföldi telephelyek főbb adatait telephelyenként külön-külön, így különösen azok megnevezését, címét, befogadó országát, a működéshez tartósan rendelkezésre bocsátott eszközök értékét, a külföldi gazdálkodásból származó követelések és kötelezettségek, a külföldi gazdálkodásból származó adózott eredmény és a külföldön befizetett főbb adók összegét."]
["VI. ",65,null,"\nA kiegészítő mellékletben a mérleg és az eredménykimutatás adatai tartalmukat tekintve az előző időszaki adatokkal összehasonlíthatók-e?\n ",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["VI. ",65,1,"\nHa az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor a kiegészítő mellékletben indoklásra és bemutatásra került-e annak az oka?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell."]
["VI. ",66,null,"\nAz előző üzleti év(ek) éves beszámolójában jelentős összegű hiba megállapítása esetén  - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett bemutatták-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["VI. ",66,1,"\nHa igen, akkor a mérlegben és az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek-e az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["VI. ",67,null,"\nAbban az esetben, ha egy eszköz vagy kötelezettség a mérleg több tételében is elhelyezhető, illetve ha egy adott eszköz vagy kötelezettség minősítése az egyik üzleti évről a másikra megváltozott, akkor az alkalmazott megoldás számszerűsítve, az összetartozás, az összehasonlíthatóság tételhivatkozásaival bemutatásra került-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 19. § (4) bek.","Számv. tv. 19. § (4) Ha egy eszköz vagy kötelezettség a mérleg több tételében is elhelyezhető, illetve ha egy adott eszköz vagy kötelezettség minősítése az egyik üzleti évről a másikra megváltozik, akkor az alkalmazott megoldást a kiegészítő mellékletben számszerűsítve, az összetartozás, az összehasonlíthatóság tételhivatkozásaival meg kell adni."]
["VI. ",68,null,"\nAbban az esetben, ha a szervezet az egymást követő két üzleti évben nem azonos változat szerint készítette a mérleget, akkor megindokolta-e az egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 22. § (1) bek.","Számv. tv. 22. § (1) A mérleg tagolását az 1. számú melléklet tartalmazza, \"A\", illetve \"B\" változatban. A vállalkozó az \"A\", illetve \"B\" változat közül választhat. Amennyiben azonban a vállalkozó az egymást követő üzleti évben nem azonos változat szerint készíti a mérleget, biztosítania kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. Egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben indokolni kell"]
["VI. ",69,null,"\nAbban az esetben, ha a szervezet az egymást követő két üzleti évben nem azonos változat szerint készítette a mérleget, akkor a kiegészítő mellékletben biztosítva volt-e, hogy a tárgyév adatai az előző üzleti év adataival összehasonlíthatók legyenek?\n",null,"Számv. tv. 22. § (1) bek.","Számv. tv. 22. § (1) A mérleg tagolását az 1. számú melléklet tartalmazza, \"A\", illetve \"B\" változatban. A vállalkozó az \"A\", illetve \"B\" változat közül választhat. Amennyiben azonban a vállalkozó az egymást követő üzleti évben nem azonos változat szerint készíti a mérleget, biztosítania kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. Egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben indokolni kell"]
["VII.",null,null,"Számviteli politikára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A147","v":"VII."},1,null,"\nA szervezet képviseletére jogosult gondoskodott-e a számviteli politika elkészítéséről, módosításáról, hatályba léptetéséről?\n",null,"Számv. tv.   14. § (3) és (12)  bek.","Számv.tv.\n14. § (3)A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát.  \n(12)   A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
[{"$f":"A148","v":"VII."},1,1,"\nA számviteli politikán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["VII.",2,null,"\nA szervezet a számviteli politkában rögzítette-e az adottságainak és körülményeinek leginkább megfelelő, a törvényi előírások végrehajtását biztosító módszereket, eszközöket?\n",null,"Számv. tv. 14. § (3)  bek.\n","Számv. tv. 14. § (3) A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát.   \n\n"]
["VII.",3,null,"\nTartalmazta-e a számviteli politika, hogy a szervezet a számviteli elszámolás, értékelés szempontjából mit tekint  \n- jelentősnek, nem jelentősnek, \n- lényegesnek, nem lényegesnek, \n- kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételnek, költségnek, ráfordításnak, továbbá \nmeghatározta-e azt, hogy a törvényben biztosított választási, minősítési lehetőségek közül melyeket, milyen feltételek fennállása esetén alkalmaz, az alkalmazott gyakorlatot milyen okok miatt kell megváltoztatni?\n",null,"Számv. tv.   14. § (4)  bek.","Számv. tv. 14. § (4)  A számviteli politika keretében írásban rögzíteni kell - többek között - azokat a gazdálkodóra jellemző szabályokat, előírásokat, módszereket, amelyekkel meghatározza, hogy mit tekint a számviteli elszámolás, az értékelés szempontjából lényegesnek, jelentősnek, nem lényegesnek, nem jelentősnek, kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételnek, költségnek, ráfordításnak továbbá meghatározza azt, hogy a törvényben biztosított választási, minősítési lehetőségek közül melyeket, milyen feltételek fennállása esetén alkalmaz, az alkalmazott gyakorlatot milyen okok miatt kell megváltoztatni.\n"]
["VIII.",null,null,"Az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A152","v":"VIII."},1,null,"\nA szervezet elkészítette-e az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5) a) pont és (11) bek.\n","Számv. tv. 14. § \n(5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:\na) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n(11)  Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)–(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni.\n\n"]
[{"$f":"A153","v":"VIII."},1,1,"\nAz  eszközök és a források  leltárkészítési és leltározási szabályzatát a gazdálkodó képviseletére jogosult személy hatályba léptette-e? \n",null,"Számv. tv. 14. § (5) bek. a) pont és (12) bek.\n","Számv. tv. 14. §\n(5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:\na) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
["VIII.",1,2,"\nAz eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["VIII.",2,null,"\nKívánja kitölteni az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatához tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["VIII.",2,1,"\nA számviteli politika, vagy a számviteli politika keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata a szervezet adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelően tartalmazza-e az év végi záráshoz, a beszámoló készítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltár összeállításának kötelezettségét, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza a szervezet mérlegfordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben?\n",null,"Számv. tv. 14. § (3) bek. és (5) bek. a) pont, \n69. § (1) bek.","Számv. tv. \n14. § (3) A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát. \n(5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: a) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza - az (5) bekezdés figyelembevételével - a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben"]
["VIII.",3,1,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy  ha a számviteli alapelvnek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárába bekerülő adatok valódiságáról a szabályzatban meghatározott időszakonként, de legalább három évente mennyiségi felvétellel köteles meggyőződni?\n",null,"Számv. tv. 69. § (3) bek.","Számv. tv. 69. § (3) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és azt az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában meghatározott időszakonként, de legalább háromévente mennyiségi felvétellel, illetve minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["VIII.",3,2,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy  ha a számviteli alapelvnek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vagy nem folyamatosan vezet, a mérlegtételeket alátámasztó leltárba bekerülő adatok valódiságáról, a szervezet mennyiségi felvétellel történő leltározással köteles meggyőződni, az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan?\n",null,"Számv. tv. 69. § (4) bek.","Számv. tv. 69. § (4) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vezet, vagy e nyilvántartást nem folyamatosan vezeti, akkor a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó leltározást mennyiségi felvétellel, illetve a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["VIII.",4,null,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell a leltárba bekerülő adatok valódiságáról meggyőződni?\n",null,"Számv. tv. 69. § (3)-(4) bek.\n","Számv. tv. 69. §\n (3) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és azt az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában meghatározott időszakonként, de legalább háromévente mennyiségi felvétellel, illetve minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie.\n(4) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vezet, vagy e nyilvántartást nem folyamatosan vezeti, akkor a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó leltározást mennyiségi felvétellel, illetve a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["VIII.",5,1,"\nRendelkezett-e az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzat a szervezet adottságainak és körülményeinek megfelelően, a szükség esetén készített közbenső mérleg összeállításának alapját képező leltározási kötelezettségről, és annak tartalmi követelményeiről?\n ",null,"Számv. tv. 21. § (2)-(3) bek.","Számv. tv. 21. § \n(2) A közbenső mérleget - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - a fordulónapra vonatkozó analitikus és főkönyvi nyilvántartások adatai alapján, a mérlegtételek üzleti év végi értékelésére vonatkozó előírásainak figyelembevételével, eredménykimutatással alátámasztottan, utólag is ellenőrizhető módon - leltár alapján - kell összeállítani.\n(3) A leltárnak tartalmaznia kell az analitikus, illetve a főkönyvi nyilvántartásokból az eszközöknek és a forrásoknak a közbenső mérleg fordulónapjára vonatkozó adatait, továbbá azoknak az üzleti év végi értékelése során alkalmazandó korrekcióit (terven felüli értékcsökkenés, értékvesztés elszámolás, céltartalékképzés, időbeli elhatárolások), az azokat alátámasztó számításokat."]
["VIII.",5,2,"\nRendelkezett-e a szervezet számviteli politikája vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata a közbenső mérleg és az annak alátámasztására készített leltár könyvvizsgálói felülvizsgálatáról, ha arra saját döntése vagy a számviteli törvény szerint a szervezet kötelezett?\n",null,"Számv. tv. 21. § (5) bek.","Számv. tv. 21. §\n(5)  Amennyiben a vállalkozónál a könyvvizsgálat a 155. § szerint kötelező, a könyvvizsgálati kötelezettség a jogszabály által előírt közbenső mérlegre is vonatkozik.\n"]
["VIII.",6,null,"\nRendelkezett-e a szervezet számviteli politikája vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata arról, hogy a leltár tételek értékelését a Számv. tv. előírásainak figyelembevételével az eszközök és a források értékelési szabályzata alapján kell elvégezni?\n ",null,"Számv. tv. 15. § (3) bek., 16. § (1) bek., 46. § (3) bek., 58. § (1) bek.","Számv. tv. \n15. § (3) A könyvvitelben rögzített és a beszámolóban szereplő tételeknek a valóságban is megtalálhatóknak, bizonyíthatóknak, kívülállók által is megállapíthatóknak kell lenniük. Értékelésük meg kell, hogy feleljen az e törvényben előírt értékelési elveknek és az azokhoz kapcsolódó értékelési eljárásoknak (a valódiság elve).\n16. § (1) Az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvvezetés és a beszámoló elkészítése során egyedileg kell rögzíteni és értékelni (az egyedi értékelés elve). A beszámoló elkészítése során - a (3)-(5) bekezdésben és a 46. § (3) bekezdésében foglaltak alapján - az egyedi értékelés elve e törvény szerinti esetekben sajátosan érvényesülhet. \n46. § (3)  Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n58. § (1) Amennyiben a vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, illetve kötelező az 57. § (2) bekezdése szerinti visszaírás, akkor a piaci értékelésbe bevont, illetve a visszaírással érintett eszközök esetében a leltárnak - többek között - tartalmaznia kell:  \na) az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értékét;\nb) az egyedi eszköznek e törvény szerint elszámolt értékcsökkenéssel, értékvesztéssel csökkentett, a (2) bekezdés szerinti visszaírással növelt bekerülési értékét (könyv szerinti nettó értékét);\nc) az a)-b) pontok szerinti értékek különbözetét.\n"]
["VIII.",7,null,"\nRögzítették-e a szervezet számviteli politikájában vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában, hogy a beszámolót alátámasztó leltárakat, értékeléseket legalább 8 évig meg kell őrizni? \n",null,"Számv.tv.169. § (1)  bek. ","Számv.tv.169. § (1)  A gazdálkodó az üzleti évről készített beszámolót, az üzleti jelentést, valamint az azokat alátámasztó leltárt, értékelést, főkönyvi kivonatot, továbbá a naplófőkönyvet, vagy más, a törvény követelményeinek megfelelő nyilvántartást olvasható formában legalább 8 évig köteles megőrizni.  "]
["IX.",null,null,"Az eszközök és a források értékelési szabályzatára vonatkozó kérdések"]
[null,null,"Az értékelés általános szabályai "]
[{"$f":"A165","v":"IX."},1,null,"\nAz alapítvány elkészítette-e a számviteli politika keretében az  eszközök és a források értékelési szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5) bek. b) pont ","Számv. tv. 14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: \nb) az eszközök és a források értékelési szabályzatát;"]
[{"$f":"A167","v":"IX."},2,null,"\nAz  eszközök és a források értékelési szabályzatát a gazdálkodó képviseletére jogosult személy hatályba léptette-e?\n ",null,"Számv. tv. 14. § (5) bek. b) pont és (12)  bek.","Számv. tv.  \n14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: b) az eszközök és a források értékelési szabályzatát;\n (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
[{"$f":"A168","v":"IX."},3,null,"\nAz  eszközök és a források értékelési szabályzatán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["IX.",4,null,"\nKívánja kitölteni az eszközök és a források értékelési szabályzatához tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["IX.",4,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az alkalmazott értékelési elv?\n",null,"Számv. tv. 46. § (1)  bek.","Számv. tv. 46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn. "]
["IX.",4,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában szabályozásra került-e az alkalmazott értékelési elveknél az, hogy milyen eset(ek)ben változtatható(k) meg?\n",null,"Számv. tv. 46. § (2)  bek.","Számv. tv. 46. §(2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell."]
["IX.",4,3,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában  rögzítették-e, hogy minden változást, amit az értékelési elvekben alkalmaznak, annak tartósan, legalább egy éven túl jelentkeznie kell?\n",null,"Számv. tv. 46. § (2)  bek.","Számv. tv. 46. § (2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell."]
["IX.",4,4," \nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy a mérlegtételek értékelése során minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált, figyelembe kell venni? \n",null,"Számv. tv. 46. § (4)  bek.","Számv. tv. 46. § (4) A mérlegben kimutatott eredmény meghatározásakor, a mérlegtételek értékelése során figyelembe kell venni - az 52-56. §-ban foglaltak alapján - minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Az 53-56. §-ok alkalmazásában tartósnak minősül a könyv szerinti érték és a piaci érték különbözete, ha az múltbeli tények vagy jövőbeni várakozások alapján legalább egy évig fennáll. A különbözet tartósnak minősül - fennállásának időtartamától függetlenül - akkor is, ha az az értékeléskor a rendelkezésre álló információk alapján véglegesnek tekinthető."]
["IX.",4,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzata tartalmazta-e a különböző időpontban beszerzett (nem az egyidejűleg beszerzett), azonos paraméterrel rendelkező eszközöknél, hogy azokra az átlagos beszerzési áron, vagy a FIFO módszerrel történő értékelés közül melyiket alkalmazták?\n",null,"Számv. tv. 46. § (3)  bek.","Számv. tv. 46. § (3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható."]
["IX.",4,6,"Az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e a mérlegtételek minősítésének, értékelésének általános szabályait?",null,"Számv. tv. 46. §, \nfigyelemmel a \n 23. § (1)-(4) bek., a 24. § (1)-(2) bek. és 34. §   ","Számv. tv. \n46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.  \n(2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell.\n(3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n(4) A mérlegben kimutatott eredmény meghatározásakor, a mérlegtételek értékelése során figyelembe kell venni - az 52-56. §-ban foglaltak alapján - minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Az 53-56. §-ok alkalmazásában tartósnak minősül a könyv szerinti érték és a piaci érték különbözete, ha az múltbeli tények vagy jövőbeni várakozások alapján legalább egy évig fennáll. A különbözet tartósnak minősül - fennállásának időtartamától függetlenül - akkor is, ha az az értékeléskor a rendelkezésre álló információk alapján véglegesnek tekinthető.\n23. § (1) A mérlegben eszközként kell kimutatni a vállalkozó rendelkezésére, használatára bocsátott, a vállalkozó működését szolgáló befektetett eszközöket és forgóeszközöket - a bérbe vett eszközök kivételével -, függetlenül attól, hogy azok tulajdonjoga csak törvényben, szerződésben rögzített feltételek teljesítése után kerül át a vállalkozóhoz, továbbá az aktív időbeli elhatárolásokat.  \n(2)  A vagyonkezelőnél a mérlegben eszközként kell kimutatni a - törvényi rendelkezés, illetve felhatalmazás alapján - kezelésbe vett, az állami vagy önkormányzati vagyon részét képező eszközöket is. Ezen eszközöket a kiegészítő mellékletben - legalább mérlegtételek szerinti megbontásban - külön be kell mutatni.\n(3) Az eszközök között kell kimutatni a pénzügyi lízing keretében átvett eszközöket, továbbá a bérbe vett (a használatra átvett) eszközökön végzett beruházások, felújítások, valamint a koncessziós szerződés alapján beszerzett, megvalósított eszközök értékét is.\n(4) Az eszközöket rendeltetésük, használatuk alapján kell a befektetett eszközök vagy a forgóeszközök közé sorolni.  \n24. § (1) Befektetett eszközként olyan eszközt szabad kimutatni, amelynek az a rendeltetése, hogy a tevékenységet, a működést tartósan, legalább egy éven túl szolgálja.  \n(2) A befektetett eszközök közé az immateriális javakat, a tárgyi eszközöket, a befektetett pénzügyi eszközöket kell besorolni. \n34. § A mérlegben forrásként a saját tőkét, a céltartalékokat, a kötelezettségeket és a passzív időbeli elhatárolásokat kell szerepeltetni.\n  "]
["IX.",4,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e a mérlegtételek minősítésének, értékelésének általános szabályain belül az eszközök befektetett eszközzé vagy forgóeszközzé történő minősítésének (besorolásának) kritériumait?\n",null,"Számv. tv. 23. § (4) bek. és 24. § (1)  bek.","Számv. tv. 23. § (4) Az eszközöket rendeltetésük, használatuk alapján kell a befektetett eszközök vagy a forgóeszközök közé sorolni.  24. § (1) Befektetett eszközként olyan eszközt szabad kimutatni, amelynek az a rendeltetése, hogy a tevékenységet, a működést tartósan, legalább egy éven túl szolgálja.  "]
["IX.",4,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e  az eszközök besorolásának megváltoztatására vonatkozó szabályokat (egy adott eszköz használata, rendeltetése  szerinti besorolást követő változása esetén)?\n ",null,"Számv. tv. 23. § (5)  bek. és 46. § (1)-(2)  bek.","Számv. tv. \n23. § (5) Amennyiben egy adott eszköz használata, rendeltetése a (4) bekezdés szerinti besorolást követően megváltozik, mert az eszköz a tevékenységet, a működést tartósan már nem szolgálja vagy fordítva, akkor annak besorolását meg kell változtatni; az eszközt - legkésőbb a mérlegkészítés időszakában, a mérlegfordulónapra vonatkozóan - át kell sorolni a befektetett eszközök közül a forgóeszközök közé vagy fordítva, a forgóeszközök közül a befektetett eszközök közé.\n46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.\n (2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan – legalább egy éven túl – jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell. \n"]
[null,null,"A bekerülési érték meghatározásának szabályai"]
[{"$f":"A178","v":"IX."},5,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e az immateriális javak bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 47. § (1)  bek.","Számv. tv. 47. § \n(1) Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.  "]
[{"$f":"A180","v":"IX."},5,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a tárgyi eszközök bekerülési értéke meghatározásának szabályairól?\n ",null,"Számv. tv. 47. § (1) és (7)-(8)  bek.","Számv. tv. 47. § \n(1) Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.  \n(7) A tárgyi eszköz biztonságos üzemeltetéséhez, rendeltetésszerű használatához szükséges - és a tárgyi eszköz beszerzésével egy időben vagy annak üzembe helyezéséig beszerzett - tartozékok, tartalék alkatrészek beszerzési értéke - függetlenül attól, hogy az a tárgyi eszköz számlázott értékében vagy külön számlában jelenik meg - a tárgyi eszköz bekerülési (beszerzési) értéke részének tekintendő.\n(8) A bekerülési (beszerzési) értéket csökkenti a próbaüzemeltetés során előállított, raktárra vett, értékesített termék, teljesített szolgáltatás előállítási költsége, ennek hiányában az állománybavételkori piaci értéke, illetve a még várhatóan felmerülő költségekkel csökkentett eladási ára, várható eladási ára, legfeljebb a próbaüzemeltetés - bekerülési (beszerzési) értékként figyelembe vett - költségéig, valamint a bekerülési (beszerzési) értékben elszámolt kamat összegét csökkenti a beruházásra adott előleg után, annak elszámolásáig, a beruházásra elkülönített pénzeszköz után, annak felhasználásáig kapott kamat összege."]
[{"$f":"A181","v":"IX."},5,3,"\nAz eszközök és a  források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a  gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetések  (részesedések), valamint az értékpapírok bekerülési értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 47. § (1) bek., 49. § (3) bek. és 50. § (3) bek. ","Számv. tv.\n47. § (1) Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.   \n49. § (3) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés bekerülési (beszerzési) értéke a vásárláskor a részvényért, üzletrészért, egyéb társasági részesedésért fizetett ellenérték (vételár). \n50. § (3) A hitelviszonyt megtestesítő, kamatozó értékpapír bekerülési (beszerzési) értéke nem tartalmazhatja a [vételár részét képező, továbbá a kibocsátási okiratban, a csereszerződésben, a vagyonfelosztási javaslatban meghatározott piaci, forgalmi, beszámítási érték részét képező] (felhalmozott) kamat összegét."]
["IX.",5,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a készletek bekerülési  értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 46.§ (3) bek., 47. § (9) bek.,  figyelemmel a 46. § (1) bek.","Számv. tv. \n46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.  \n(3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n47. § (9) A bekerülési (beszerzési) érték részét képező - az (1)-(2) és a (4)-(8) bekezdésben felsorolt - tételeket a felmerüléskor, a gazdasági esemény megtörténtekor (legkésőbb az üzembe helyezéskor) kell számításba venni a számlázott, a kivetett összegben. Amennyiben a felmerülésig, a gazdasági esemény megtörténtéig (üzembe helyezésig, készletre vételig) a számla, a megfelelő bizonylat nem érkezett meg, a fizetendő összeget az illetékes hatóság nem állapította meg, akkor az adott eszköz értékét a rendelkezésre álló dokumentumok (szerződés, piaci információ, jogszabályi előírás) alapján kell meghatározni. Az így meghatározott érték és a ténylegesen számlázott vagy később módosított fizetendő (kivetett) összeg közötti különbözettel a beszerzési értéket a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában akkor kell módosítani, ha a különbözet összege az adott eszköz értékét jelentősen módosítja. Amennyiben a különbözet összege jelentősen nem módosítja az adott eszköz bekerülési (beszerzési) értékét, annak összegét a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában egyéb ráfordításként, illetve egyéb bevételként kell elszámolni.\n"]
["IX.",5,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a pénzeszközök  bekerülési  értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv.  60. § (1) és (4)-(7)  bek.","Számv. tv. \n60. § (1) A valutapénztárba bekerülő valutakészletet, a devizaszámlára kerülő devizát, a külföldi pénzértékre szóló követelést, befektetett pénzügyi eszközt, értékpapírt, illetve kötelezettséget a bekerülés napjára, illetve a szerződés szerinti teljesítés napjára vonatkozó - a (4)-(6) bekezdés szerinti - devizaárfolyamon átszámított forintértéken kell a könyvviteli nyilvántartásba felvenni, kivéve a forintért vásárolt valutát, devizát, amelyet a fizetett összegben kell felvenni, és amelynél a ténylegesen fizetett forint alapján kell a nyilvántartásba vételi árfolyamot meghatározni.  \n(4) A valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír (a továbbiakban együtt: külföldi pénzértékre szóló eszköz), illetve kötelezettség (1)-(2) bekezdés szerinti forintértékének meghatározásakor a valutát, a devizát - a választott - hitelintézet által meghirdetett devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán, vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.  \n(5)  A (4) bekezdésben előírt devizaárfolyam használatától el kell térni, ha a hitelintézet, a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által nem jegyzett valutát, ilyen valutára szóló eszközöket és kötelezettségeket kell forintra átszámítani. Ez esetben a valuta szabadpiaci árfolyamán - ennek hiányában országos napilapban a világ valutáinak árfolyamáról közzétett tájékoztató adatai alapján -, a választott hitelintézet vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által jegyzett devizára átszámított értéket kell a hitelintézet által jegyzett deviza devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon forintra átszámítani.\n(5a) Azon gazdasági események esetén, amelyeknél az ellenérték külföldi pénzértékben kerül meghatározásra, a külföldi pénzértékre szóló követelés, illetve kötelezettség forintértékének meghatározása során - a vállalkozó számviteli politikában rögzített döntése alapján - alkalmazható az általános forgalmi adóról szóló törvénynek az adóalap forintban történő megállapítására vonatkozó előírásai szerinti árfolyam is.\n(6) A külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek forintra történő átszámításánál a devizavételi és devizaeladási árfolyam átlaga helyett valamennyi külföldi pénzértékre szóló eszköz és kötelezettség egységesen értékelhető devizavételi vagy csak devizaeladási árfolyamon is, ha a (4) bekezdés szerinti értékeléstől történő eltérésnek az eszközökre-forrásokra, illetve az eredményre gyakorolt hatása jelentős és emiatt a megbízható és valós összkép követelménye a (4) bekezdés szerint történő értékelés mellett nem teljesülne.\n(7) Amennyiben jogszabály lehetővé teszi, hogy devizabelföldi ügyfelek szerződéses kapcsolataikban az ellenértéket, illetve annak törlesztő összegeit devizaalapon állapítsák meg, akkor ezen szerződések alapján a devizaalapú követelések, illetve kötelezettségek forintértékben történő könyvviteli nyilvántartásba vételénél, továbbá mérlegfordulónapi értékelésénél az (1)-(6) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.\n\n"]
["IX.",5,6,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a követelés fejében átvett eszközök bekerülési  értékéről? \n",null,"Számv. tv. 50. § (1) bek. ","Számv. tv. 50. § (1) Követelés fejében átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke az eszköz megállapodás, csereszerződés, vagyonfelosztási javaslat szerinti (számlázott, bizonylatolt) értéke.  "]
["IX.",5,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a csere útján beszerzett eszköz bekerülési  értékéről?\n ",null,"Számv. tv. 50. § (2)-(3)  bek.","Számv. tv. 50. § (2) Csere útján beszerzett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke az eszköz csereszerződés szerinti értéke, a cserébe adott eszköz eladási ára.\n (3) A hitelviszonyt megtestesítő, kamatozó értékpapír bekerülési (beszerzési) értéke nem tartalmazhatja a [vételár részét képező, továbbá a kibocsátási okiratban, a csereszerződésben, a vagyonfelosztási javaslatban meghatározott piaci, forgalmi, beszámítási érték részét képező] (felhalmozott) kamat összegét."]
[{"$f":"A185","v":"IX."},5,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a visszafizetési kötelezettség nélkül átvett eszköz bekerülési  értékéről?\n ",null,"Számv. tv. 50. § (4)  bek.","Számv. tv. 50. § (4) A térítés nélkül (a visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszköz, illetve az ajándékként, hagyatékként kapott eszköz, továbbá a többletként fellelt (a nem adminisztrációs hibából származó többlet-) eszköz bekerülési (beszerzési) értéke - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - az eszköznek az állományba vétel időpontjában ismert piaci értéke."]
[{"$f":"A186","v":"IX."},5,9,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e az indokolt esetben a bekerülési  érték megállapításának sajátos szabályairól? \n",null,"Számv. tv. 47. § (9) bek., 48. § (7) bek., 49. § (5) bek., 60. § (4) és (6) bek., ","Számv. tv. \n47. § (9)  A bekerülési (beszerzési) érték részét képező – az (1)–(2) és a (4)–(8) bekezdésben felsorolt – tételeket a felmerüléskor, a gazdasági esemény megtörténtekor (legkésőbb az üzembe helyezéskor) kell számításba venni a számlázott, a kivetett összegben. Amennyiben a felmerülésig, a gazdasági esemény megtörténtéig (üzembe helyezésig, készletre vételig) a számla, a megfelelő bizonylat nem érkezett meg, a fizetendő összeget az illetékes hatóság nem állapította meg, akkor az adott eszköz értékét a rendelkezésre álló dokumentumok (szerződés, piaci információ, jogszabályi előírás) alapján kell meghatározni. Az így meghatározott érték és a ténylegesen számlázott vagy később módosított fizetendő (kivetett) összeg közötti különbözettel a beszerzési értéket a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában akkor kell módosítani, ha a különbözet összege az adott eszköz értékét jelentősen módosítja. Amennyiben a különbözet összege jelentősen nem módosítja az adott eszköz bekerülési (beszerzési) értékét, annak összegét a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában egyéb ráfordításként, illetve egyéb bevételként kell elszámolni.\n48. § (7)  Ha a beszerzés ellenértékének kiegyenlítése számla alapján devizában, valutában történik, akkor a számla szerinti – levonható általános forgalmi adót nem tartalmazó – devizaösszegnek, valutaösszegnek a beszerzéskor, a szolgáltatás igénybevételekor (teljesítésekor) érvényes, a 60. § (4)–(6) bekezdése szerinti árfolyamon átszámított forintértéke a termék, illetve a szolgáltatás értéke.\n49. § (5) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés névértéke fejében a jegyzett tőke leszállításakor (ideértve a tőkeleszállítással egyidejűleg végrehajtott, a leszállított jegyzett tőkével arányos jegyzett tőkén felüli saját tőke kivonást is) átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke a gazdasági társaság által közölt, illetve számlázott érték, a gazdasági társaság jogutód nélküli megszűnése esetén a vagyonfelosztási javaslat szerinti érték.\n 60. § (4) A valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír (a továbbiakban együtt: külföldi pénzértékre szóló eszköz), illetve kötelezettség (1)-(2) bekezdés szerinti forintértékének meghatározásakor a valutát, a devizát - a választott - hitelintézet által meghirdetett devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán, vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.\n60. § (6)  A külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek forintra történő átszámításánál a devizavételi és devizaeladási árfolyam átlaga helyett valamennyi külföldi pénzértékre szóló eszköz és kötelezettség egységesen értékelhető devizavételi vagy csak devizaeladási árfolyamon is, ha a (4) bekezdés szerinti értékeléstől történő eltérésnek az eszközökre-forrásokra, illetve az eredményre gyakorolt hatása jelentős és emiatt a megbízható és valós összkép követelménye a (4) bekezdés szerint történő értékelés mellett nem teljesülne.\n"]
[null,null,"Az értékcsökkenés elszámolásának szabályai",null,null,null,"\n"]
[{"$f":"A188","v":"IX."},6,1,"\nAz alapítvány gondoskodott-e szabályzati szinten a terv szerinti értékcsökkenés elszámolásáról az immateriális javak esetén? \n",null,"Számv. tv. 52. § (1)-(2)  bek.","Számv. tv. 52. § \n(1) Az immateriális javaknak, a tárgyi eszközöknek a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékét azokra az évekre kell felosztani, amelyekben ezeket az eszközöket előreláthatóan használni fogják (az értékcsökkenés elszámolása). 52. § (1) *  Az immateriális javaknak, a tárgyi eszközöknek a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékét azokra az évekre kell felosztani, amelyekben ezeket az eszközöket előreláthatóan használni fogják (az értékcsökkenés elszámolása).    \n(2)Az évenként elszámolandó értékcsökkenésnek a bekerülési értékhez (bruttó értékhez) - maradványérték megállapítása esetén a maradványértékkel csökkentett bekerülési értékhez (bruttó értékhez) - vagy a nettó értékhez (a terv szerint elszámolt értékcsökkenéssel csökkentett bruttó értékhez) viszonyított arányát, vagy a bekerülési értéknek a teljesítménnyel arányos összegét, illetve az értékcsökkenés évenkénti abszolút összegét az egyedi eszköz várható használata, ebből adódó élettartama, fizikai elhasználódása és erkölcsi avulása, az adott vállalkozási tevékenységre jellemző körülmények figyelembevételével kell megtervezni, és azokat a nyilvántartásokon történő rögzítést követően a rendeltetésszerű használatbavételtől, az üzembe helyezéstől kell alkalmazni. Az üzembe helyezés időpontja az eszköz szokásos vállalkozási tevékenység keretében történő rendeltetésszerű hasznosításának a kezdő időpontja. Az üzembe helyezést hitelt érdemlő módon dokumentálni kell.\n"]
["IX.",6,2,"\nAz alapítvány gondoskodott-e szabályzati szinten a terv szerinti értékcsökkenés elszámolásáról a tárgyi eszközök esetén? \n"]
["IX.",6,3,"\nAz alapítvány meghatározta-e a terven felüli értékcsökkenés elszámolására vonatkozó szabályokat?\n ",null,"Számv. tv. 53. § (1)  bek.","Számv. tv. 53. § (1) Terven felüli értékcsökkenést kell az immateriális jószágnál, a tárgyi eszköznél elszámolni akkor, ha    \na)  az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ide értve a beruházást is) könyv szerinti értéke tartósan és jelentősen magasabb, mint ezen eszköz piaci értéke;\nb) az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) értéke tartósan lecsökken, mert az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) a vállalkozási tevékenység változása miatt feleslegessé vált, vagy megrongálódás, megsemmisülés, illetve hiány következtében rendeltetésének megfelelően nem használható, illetve használhatatlan;  \nc) a vagyoni értékű jog a szerződés módosulása miatt csak korlátozottan vagy egyáltalán nem érvényesíthető;\nd) a befejezett kísérleti fejlesztés révén megvalósuló tevékenységet korlátozzák vagy megszüntetik, illetve az eredménytelen lesz;\ne) az üzleti vagy cégérték vagy az alapítás-átszervezés aktivált értékének könyv szerinti értéke - a jövőbeni gazdasági hasznokra vonatkozó várakozásokat befolyásoló körülmények változása következtében - tartósan és jelentősen meghaladja annak piaci értékét (a várható megtérülésként meghatározott összeget)."]
["IX.",6,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzata tartalmazta-e, hogy mely esetekben nem számolható el terv szerinti és terven felüli értékcsökkenés? \n",null,"Számv. tv. 53. § (6)  bek.","Számv. tv. 53. § (6) Nem számolható el terv szerinti, illetve terven felüli értékcsökkenés a már teljesen leírt, továbbá terv szerinti értékcsökkenés a tervezett maradványértéket elért immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél.  "]
[null,null,"Az értékvesztés elszámolásának szabályai  "]
[{"$f":"A193","v":"IX."},7,1,"\nAz alapítvány az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedés esetén?\n",null,"Számv. tv. 54. § (1)  bek.","Számv. tv. 54. § (1) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, a befektetés könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.  "]
[{"$f":"A195","v":"IX."},7,2,"\nAz alapítvány az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a vásárolt készlet (anyag, áru) esetén?\n",null,"Számv. tv. 56. § (1) bek. ","Számv. tv. 56. § (1) Ha a vásárolt készlet (anyag, áru) bekerülési (beszerzési), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert tényleges piaci értéke, akkor azt a mérlegben a tényleges piaci értéken, ha pedig a saját termelésű készlet (befejezetlen termelés, félkész és késztermék, állat) bekerülési (előállítási), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert és várható eladási ára, akkor azt a mérlegben a még várhatóan felmerülő költségekkel csökkentett, várható támogatásokkal növelt eladási áron számított értéken kell kimutatni, a készlet értékét a különbözetnek értékvesztéskénti elszámolásával kell csökkenteni.    "]
[{"$f":"A196","v":"IX."},7,3,"\nAz alapítvány az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a vevő, az adós (követelés) minősítése esetén?\n",null,"Számv. tv. 55. § (1)-(4)  bek.","Számv. tv. 55. § (1) A vevő, az adós minősítése alapján az üzleti év mérlegfordulónapján fennálló és a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg nem rendezett követelésnél (ideértve a hitelintézetekkel, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket, továbbá a bevételek aktív időbeli elhatárolása között lévő követelésjellegű tételeket is) értékvesztést kell elszámolni - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - a követelés könyv szerinti értéke és a követelés várhatóan megtérülő összege közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.  \n(2)  A vevőnként, az adósonként kisösszegű követelések könyvvitelben elkülönített csoportjára - a vevők, az adósok együttes minősítése alapján - az értékvesztés összege ezen követelések nyilvántartásba vételi értékének százalékában is meghatározható, egy összegben elszámolható, elkülönítetten kimutatható. Ez esetben a következő évi mérlegfordulónapi értékeléskor a vevőnként, adósonként kisösszegű követelések - hasonló módon megállapított - értékvesztésének összegét össze kell vetni az előző évi, ilyen jogcímen elszámolt értékvesztés összegével és a csoport szintjén mutatkozó különbözetet - előjelének megfelelően - a korábban elszámolt értékvesztést növelő értékvesztésként, illetve a korábban elszámolt értékvesztés visszaírásaként kell elszámolni.\n(3) Amennyiben a vevő, az adós minősítése alapján a követelés várhatóan megtérülő összege jelentősen meghaladja a követelés könyv szerinti értékét, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával a követelés könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét.\n(4) A követelések eredeti, a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét, az üzleti évben elszámolt, illetve visszaírt, a halmozottan elszámolt értékvesztés összegét - legalább a mérlegtételek szerinti megbontásban - a kiegészítő mellékletben be kell mutatni."]
["IX.",7,4,"\nAz alapítvány az eszközök és a források értékelési szabályzatában rögzítette-e az egyedi értékelés alapján történő értékvesztés elszámolásának szabályait?\n",null,"Számv. tv. 16. § (1) bek.","Számv. tv. 16. § (1) Az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvvezetés és a beszámoló elkészítése során egyedileg kell rögzíteni és értékelni (az egyedi értékelés elve). A beszámoló elkészítése során - a (3)-(5) bekezdésben és a 46. § (3) bekezdésében foglaltak alapján - az egyedi értékelés elve e törvény szerinti esetekben sajátosan érvényesülhet.   "]
[null,null,"Az értékhelyesbítés és visszaírás elszámolási szabályai "]
[{"$f":"A198","v":"IX."},8,1,"\nHa az alapítvány élt az eszközei tekintetében a piaci értéken történő értékelés lehetőségével,  az ehhez kapcsolódó értékelésre vonatkozó szabályokat előírta-e?\n",null,"Számv. tv. 59/B. § - 59/F. § \nfigyelmmel az Eszkr. 11. §",{"$cut":{"chars":23940,"head":"Eszkr. 11. § Az e rendelet szerinti mérleg elkészítésénél a Tv. vonatkozó előírásait a 23., 26., 31–32., 36–38., 44., 49. §-ban meghatározott sajátosságok figyelembevételével kell alkalmazni. A pénzügyi instrumentumok meghatározott körére vonatkozóan a Tv. szerinti valós értéken történő értékelés szabályait az e rendelet hatálya alá tartozó egyéb szervezet akkor alkalmazhatja, ha beszámolóját a Tv. előírásai szerint állítja össze.\nSzámv. tv. 59/B. §  (1) A valós értéken történő értékeléshez kapcsolódó mérlegben szereplő pénzügyi eszközöket a 47. § és a 49-50. §-ok szerinti bekerülési (beszerzési) értéken, illetve a pénzügyi kötelezettségeket a szerződés szerinti értéken kell a könyvekbe felvenni.  \n(2) A beszerzés időpontjára és a mérleg fordulónapjára vonatkozóan a pénzügyi instrumentumokat az 59/A. § (4) bekezdés a) pontja és (5) bekezdés a) pontja, illetve az 59/A. § (4) bekezdés b) pontja szerint meghatározott körben valós értékre kell, illetve lehet átértékelni.\n(3) Az átértékelési különbözetet a pénzügyi műveletek egyéb bevételeként, illetve a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaként kell elszámolni:\na) a mérlegben szereplő kereskedési célú pénzügyi eszköz, illetve pénzügyi kötelezettség esetében, az eszközhöz, illetve a kötelezettséghez rendelt értékelési különbözettel szemben, az aktuális értékeléskori valós érték, valamint a megelőző utolsó értékelés során kialakult értékelési különbözettel módosított bekerülési (beszerzési) érték különbözetének összegében;\nb) a kereskedési célú származékos ügylet és a piaci érték (valós érték) fedezeti ügylet esetében, jellegétől függően az ügylethez rendelt, a követelések, illetve a kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben, az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(4) Az átértékelési különbözetet az egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek, illetve a fizetendő kamatok és a kamatjellegű ráfordítások között kell elszámolni a kamatfedezeti célra kötött piaci érték (valós érték) fedezeti ügylet esetében, jellegétől függően az ügylethez rendelt, a követelések, illetve a kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(5) Az átértékelési különbözetet a saját tőkén belül, az értékelési tartalék részét képező, valós értékelés értékelési tartalékában kell kimutatni:\na) a mérlegben szereplő értékesíthető pénzügyi eszköz esetén, az eszközhöz rendelt értékelési különbözettel szemben, az aktuális értékeléskori valós érték, valamint a megelőző utolsó értékelés során kialakult értékelési különbözettel módosított bekerülési (beszerzési) érték különbözetének összegében mindaddig, amíg az eszközhöz rendelt értékelési különbözet pozitív;\nb) a cash-flow fedezeti ügylet, valamint a külföldi gazdálkodó szervezetben lévő nettó befektetés fedezetére kötött ügylet esetén, jellegétől függően, az ügylethez rendelt követelések, illetve kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben, az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(6) A cash-flow fedezeti célú kamat swap ügylet esetén az (5) bekezdés b) pon"}}]
[{"$f":"A200","v":"IX."},8,2,"\nHa az alapítvány élt a piaci értéken történő értékelés lehetőségével, előírta-e az értékhelyesbítésre vonatkozó szabályokat?\n",null,"Számv. tv. 53. § (3) bek., 57. § (2)-(3) bek., 58. § (1)-(5)  bek.","Számv. tv. 53. § (3)  Ha az immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a piaci érték alapján meghatározott terven felüli értékcsökkenés elszámolásának okai már nem vagy csak részben állnak fenn, az elszámolt terven felüli értékcsökkenést meg kell szüntetni, az immateriális jószágot, a tárgyi eszközt piaci értékére - legfeljebb a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére - vissza kell értékelni. Az üzleti vagy cégérték esetében ez az előírás nem alkalmazható.\n57. §  (2) Amennyiben az 53-56. § szerint alkalmazott leírások miatt az (1) bekezdés szerinti eszközök könyv szerinti értéke alacsonyabb ezen eszközök eredeti bekerülési értékénél és az alacsonyabb értéken való értékelés (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az értékvesztés elszámolás) okai már nem, illetve csak részben állnak fenn, az 53-56. § szerinti leírásokat meg kell szüntetni (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a már elszámolt terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az elszámolt értékvesztés összegének csökkentésével), - a megbízható és valós összkép érdekében - az eszközt piaci értékére, legfeljebb a nyilvántartásba vételkor megállapított, a 47-51. § szerinti bekerülési értékére, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére az egyéb bevételekkel szemben, illetve a pénzügyi műveletek ráfordításait csökkentő tételként vissza kell értékelni (visszaírás). A terven felüli értékcsökkenés, az értékvesztés visszaírását az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó értékelés keretében kell végrehajtani.\n(3) Amennyiben az 58. § (5) bekezdése szerinti befektetett eszköz piaci értéke jelentősen meghaladja a (2) bekezdés szerinti visszaírás utáni könyv szerinti értéket (a nyilvántartásba vételkor megállapított, a 47-51. § szerinti bekerülési értéket, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értéket), ezen eszköz - az 58-59. § előírásai szerint - piaci értéken is felvehető. Ez esetben a bekerülési érték, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó érték és a piaci érték különbözetét az eszközök között értékhelyesbítésként, a források között - az értékhelyesbítés összegével azonos összegben - értékelési tartalékként lehet kimutatni.  \n58. § (1) Amennyiben a vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, illetve kötelező az 57. § (2) bekezdése szerinti visszaírás, akkor a piaci értékelésbe bevont, illetve a visszaírással érintett eszközök esetében a leltárnak - többek között - tartalmaznia kell:  \na) az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értékét;\nb) az egyedi eszköznek e törvény szerint elszámolt értékcsökkenéssel, értékvesztéssel csökkentett, a (2) bekezdés szerinti visszaírással növelt bekerülési értékét (könyv szerinti nettó értékét);\nc) az a)-b) pontok szerinti értékek különbözetét.\n(2) Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen meghaladja a könyv szerinti értékét, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékét, akkor a különbözet összegével - a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével - csökkenteni kell az elszámolt terven felüli értékcsökkenés, az elszámolt értékvesztés összegét és az egyéb bevételekkel szemben, a részesedések, értékpapírok, bankbetétek értékvesztésénél a pénzügyi műveletek ráfordításainak csökkentésével növelni kell az adott eszköz könyv szerinti értékét.\n(3) A (2) bekezdés szerinti különbözettel a könyv szerinti értéket az adott eszköz nyilvántartásba vételekor számításba vett értékéig - a 47-51. § szerinti bekerülési értéke összegéig, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékig - kell növelni (visszaírás összege). A visszaírás összege nem lehet több, mint a korábban terven felüli értékcsökkenésként, értékvesztésként elszámolt összeg.\n(4)  Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke alacsonyabb a könyv szerinti értékénél, akkor az így mutatkozó különbözetet az 53. §-ban, illetve az 54. § (1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével kell rendezni.\n (5) Amennyiben a vállalkozó tevékenységét tartósan szolgáló vagyoni értékű jog, szellemi termék, tárgyi eszköz (kivéve a beruházásokat, a beruházásra adott előlegeket), tulajdoni részesedést jelentő befektetés piaci értéke jelentősen meghaladja az adott eszköznek a (2) bekezdés szerinti visszaírás utáni könyv szerinti (bekerülési) értékét, a piaci érték és a visszaírás utáni könyv szerinti (bekerülési) érték közötti különbözet a mérlegben az eszközök között ,,Értékhelyesbítés''-ként, a saját tőkén belül ,,Értékelési tartalék''-ként kimutatható."]
[null,null,"Külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékelési szabályai "]
[{"$f":"A201","v":"IX."},9,null,"\nAz alapítvány rendelkezett-e az  eszközök és a források értékelési szabályzatában a külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékeléséről?\n ",null,"Számv. tv. 59/B. § (12) bek. és 65. § (2)  bek.","Számv.tv.\n59/B.§ (12) A devizaeszközök és a devizakötelezettségek - ideértve a mérlegben szereplő, külföldi pénznemre szóló pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket is - mérleg fordulónapjára vonatkozó, a 60. § (4)-(6) bekezdése szerinti, választott devizaárfolyamon történő értékelése nem minősül valós értéken történő értékelésnek [ideértve a 60. § (8) bekezdése szerinti átértékelést is, függetlenül attól, hogy azt kizárólag a valós értékelés szabályainak alkalmazása esetén kell alkalmazni és az árfolyam-különbözet a valós értékelés értékelési tartalékában kerül kimutatásra], azokra a 60. § általános előírásait kell alkalmazni.\n65. § (2) A mérlegben a külföldi pénzértékre szóló követelést az elfogadott, az elismert devizaösszegnek a szerződés szerinti teljesítéskori (illetve mérlegfordulónapi), a 60. § szerinti árfolyamán, illetve a már elszámolt, devizában meghatározott értékvesztés nyilvántartási árfolyamán csökkentett, az értékvesztés devizában visszaírt összegének a nyilvántartási árfolyamon számított értékével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.\n"]
[null,null,"A mérlegben értékkel szereplő eszközök és források értékelése "]
[{"$f":"A203","v":"IX."},10,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az immateriális javak értékelése? \n",null,"Számv. tv. 63. § (1)-(2)  bek.","Számv. tv. 63. § (1) A mérlegben a 25. § (2)-(8) bekezdése szerint meghatározott immateriális jószágot a 47-51. § szerinti bekerülési értéken, illetve ezen bekerülési értéknek az 52-53. § szerint elszámolt terv szerinti és terven felüli értékcsökkenéssel csökkentett, a terven felüli értékcsökkenés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén, az immateriális javakra adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) - a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó - összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén kell kimutatni.  \n(2) A vagyoni értékű jog és a szellemi termék könyv szerinti értékét meghaladó - az 58. § alapján meghatározott - piaci értékét az immateriális javak értékhelyesbítéseként külön kell kimutatni a saját tőke részét képező értékelési tartalékkal azonos összegben.\n"]
[{"$f":"A205","v":"IX."},10,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a  tárgyi eszközök értékelése?\n",null,"Számv. tv. 57. §  (1)  bek.","Számv. tv. 57. § (1) A befektetett eszközöket, a forgóeszközöket - a 60-62. §-ban foglaltak figyelembevételével - a 47-51. § szerinti bekerülési értéken kell értékelni, csökkentve azt az 52-56. § szerint alkalmazott leírásokkal, növelve azt a (2) bekezdés szerinti visszaírás összegével.  "]
[{"$f":"A206","v":"IX."},10,3,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a befektetett pénzügyi eszközök értékelése?\n",null,"Számv. tv. 54. § (1), (4)  bek. és 57. § (1) bek.","Számv. tv. \n54. §  (1) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, a befektetés könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n(4) A hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírnál - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír könyv szerinti értéke és - (felhalmozott) kamatot nem tartalmazó - piaci értéke közötti különbözet veszteségjellegű, tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n57. § (1) A befektetett eszközöket, a forgóeszközöket - a 60-62. §-ban foglaltak figyelembevételével - a 47-51. § szerinti bekerülési értéken kell értékelni, csökkentve azt az 52-56. § szerint alkalmazott leírásokkal, növelve azt a (2) bekezdés szerinti visszaírás összegével.  \nMegjegyzés: \nValós értéken történő értékelés esetén  figyelembe kell venni: \nSzámv. tv.  59/A. § (4)  bek. , 59/D § (11)  bek., 60. § (1)-(4)  bek., 64. § (1)-(3)  bek., 65. § (1) bek. \n"]
["IX.",10,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a készletek értékelése?\n",null,"Számv. tv. 66. § (1) bek.","Számv. tv. 66. § (1)  A mérlegben a 28. § (2)-(3) bekezdése szerinti készletet a 62. § (2) és (3) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve az 56. § szerint elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt, könyv szerinti értéken, a készletekre adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) - a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó - összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.  "]
["IX.",10,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a követelések értékelése? \n",null,"Számv. tv. 55. § (1)-(4)  bek., \n\nValós értéken történő értékelés\n 65. § (1) bek. és (7)-(8)  bek.","Számv. tv. \n55. § (1) A vevő, az adós minősítése alapján az üzleti év mérlegfordulónapján fennálló és a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg nem rendezett követelésnél (ideértve a hitelintézetekkel, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket, továbbá a bevételek aktív időbeli elhatárolása között lévő követelésjellegű tételeket is) értékvesztést kell elszámolni - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - a követelés könyv szerinti értéke és a követelés várhatóan megtérülő összege közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.  \n(2) *  A vevőnként, az adósonként kisösszegű követelések könyvvitelben elkülönített csoportjára - a vevők, az adósok együttes minősítése alapján - az értékvesztés összege ezen követelések nyilvántartásba vételi értékének százalékában is meghatározható, egy összegben elszámolható, elkülönítetten kimutatható. Ez esetben a következő évi mérlegfordulónapi értékeléskor a vevőnként, adósonként kisösszegű követelések - hasonló módon megállapított - értékvesztésének összegét össze kell vetni az előző évi, ilyen jogcímen elszámolt értékvesztés összegével és a csoport szintjén mutatkozó különbözetet - előjelének megfelelően - a korábban elszámolt értékvesztést növelő értékvesztésként, illetve a korábban elszámolt értékvesztés visszaírásaként kell elszámolni.\n(3) Amennyiben a vevő, az adós minősítése alapján a követelés várhatóan megtérülő összege jelentősen meghaladja a követelés könyv szerinti értékét, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával a követelés könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét.\n(4) A követelések eredeti, a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét, az üzleti évben elszámolt, illetve visszaírt, a halmozottan elszámolt értékvesztés összegét - legalább a mérlegtételek szerinti megbontásban - a kiegészítő mellékletben be kell mutatni.\n\n65. § (1) A mérlegben a követelést (ideértve a hitelintézetekkel, a pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a pénzeszközöket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket is) - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - az elfogadott, az elismert összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.  \n(7)  A mérlegben behajthatatlan követelést nem lehet kimutatni. A részben vagy egészében behajthatatlan követelést legkésőbb a mérlegkészítéskor - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - az üzleti év hitelezési veszteségeként le kell írni. \n(8)   Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt követelés\na) befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési értéke és az azt meghaladó valós értéke közötti különbözetet a követeléshez hozzárendelt pozitív értékelési különbözetként kell kimutatni, kereskedési célú követelés esetén a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel, az értékesíthető követelés esetén a valós értékelés értékelési tartalékával szemben;\nb) valós értéke és az azt meghaladó, a befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési értéke közötti különbözetet kereskedési célú követelés esetén negatív értékelési különbözetként a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben, az értékesíthető követelés esetében az (1)-(6) bekezdés szerinti bekerülési értéket csökkentő értékvesztésként kell kimutatni.\n(9)  Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt kereskedési célú követelés könyv szerinti értéke - az (1)-(6) bekezdéstől eltérően - a befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési érték értékelési különbözettel módosított összege.\n"]
["IX.",10,6,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az  értékpapírok értékelése?\n",null,"Számv. tv.\n54. § (4)-(9) bek. és 58. § (2)-(3) bek.\n\nValós értéken történő értékelés\n 64. § (2) bek. és (4)-(5)  bek.","Számv. tv.\n54.§ (4) A hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírnál - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír könyv szerinti értéke és - (felhalmozott) kamatot nem tartalmazó - piaci értéke közötti különbözet veszteségjellegű, tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n(5) A (4) bekezdés szerinti értékpapír piaci értéke meghatározásakor figyelembe kell venni:\na) az értékpapír (felhalmozott) kamattal csökkentett tőzsdei, tőzsdén kívüli árfolyamát, piaci értékét, annak tartós tendenciáját,\nb) az értékpapír kibocsátójának piaci megítélését, a piaci megítélés tendenciáját, azt, hogy a kibocsátó a lejáratkor, a beváltáskor a névértéket (és a felhalmozott kamatot) várhatóan megfizeti-e, illetve milyen arányban fizeti majd meg.\n(6) Amennyiben a (4) bekezdés szerinti értékpapír mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a könyv szerinti értéke, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával az értékpapír könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 62. § (1) bekezdése szerinti beszerzési értéket, illetve ha a beszerzési érték magasabb a névértéknél (névérték felett vásárolt értékpapírnál), az értékvesztés visszaírásával az értékpapír könyv szerinti értéke nem haladhatja meg az adott értékpapír névértékét.\n(7)  A külföldi pénzértékre szóló, tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél, illetve a hitelviszonyt megtestesítő (4) bekezdés szerinti értékpapírnál az (1), illetve a (4) bekezdés szerinti értékvesztés összegét, a (3), illetve a (6) bekezdés szerinti értékvesztés visszaírását devizában kell megállapítani, majd a nyilvántartási devizaárfolyamon kell azt forintra átszámítva a pénzügyi műveletek ráfordításai között, illetve a pénzügyi műveletek ráfordításait csökkentő tételként elszámolni. Ezt követően kell a 60. § szerinti árfolyamváltozás hatását megállapítani.\n(8)  A hitelkockázati szempontból - a (9) bekezdésben foglaltak figyelembevételével, a számviteli politikában meghatározottak szerint - kockázatmentesnek minősített, valamely ország központi kormánya vagy központi (jegy) bankja által kibocsátott, illetve tőkére és hozamra vonatkozóan garantált befektetési célú, lejáratig tartott, kamatozó, illetve diszkont értékpapírok esetében a (4) bekezdés szerinti értékvesztés-elszámolást nem kell alkalmazni a bekerülési érték azon része után, amely a lejáratkor megtérül.\n(9)  A (8) bekezdés alkalmazása szempontjából bármely vállalkozónál kockázatmentesnek minősíthető a külön törvény(ek) felhatalmazása alapján kiadott jogszabály(ok) szerint nulla százalékos kockázati súlyozású tételnek tekinthető valamely ország központi kormánya vagy központi (jegy) bankja által kibocsátott, illetve tőkére és hozamra vonatkozóan garantált értékpapír, feltéve, hogy az értékpapírral kapcsolatban tőke- és kamattörlesztési késedelem nem merült fel.\n58.§ (2)  Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen meghaladja a könyv szerinti értékét, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékét, akkor a különbözet összegével - a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével - csökkenteni kell az elszámolt terven felüli értékcsökkenés, az elszámolt értékvesztés összegét és az egyéb bevételekkel szemben, a részesedések, értékpapírok, bankbetétek értékvesztésénél a pénzügyi műveletek ráfordításainak csökkentésével növelni kell az adott eszköz könyv szerinti értékét.\n(3) A (2) bekezdés szerinti különbözettel a könyv szerinti értéket az adott eszköz nyilvántartásba vételekor számításba vett értékéig - a 47-51. § szerinti bekerülési értéke összegéig, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékig - kell növelni (visszaírás összege). A visszaírás összege nem lehet több, mint a korábban terven felüli értékcsökkenésként, értékvesztésként elszámolt összeg\n 64. § (2) A mérlegben a hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírt - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - a 62. § (1) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni. \n(4) Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve tulajdoni részesedést jelentő befektetés\na) bekerülési értéke és az azt meghaladó valós értéke közötti különbözetet az értékpapírhoz hozzárendelt pozitív értékelési különbözetként kell kimutatni, kereskedési célú értékpapír esetén a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel szemben, az értékesíthető hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, valamint tulajdoni részesedést jelentő befektetés esetén a valós értékelés értékelési tartalékával szemben;\nb) valós értéke és az azt meghaladó bekerülési értéke közötti különbözetet kereskedési célú értékpapír esetén az értékpapírhoz hozzárendelt negatív értékelési különbözetként a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben, az értékesíthető hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, valamint tulajdoni részesedést jelentő befektetés esetében az (1)-(2) bekezdés szerinti bekerülési értéket csökkentő értékvesztésként kell kimutatni.\n(5) Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt kereskedési célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve tulajdoni részesedést jelentő befektetés könyv szerinti értéke - az (1)-(2) bekezdéstől eltérően - a bekerülési érték értékelési különbözettel módosított összege.\n"]
["IX.",10,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a pénzeszközök értékelése? \n",null,"Számv. tv. 66. § (2)-(3)  bek.","Számv. tv. 66. § (2) A mérlegben a pénztár, csekkek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a pénztárban lévő forintpénzkészlet értékét, a valutakészlet 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét, az elektronikus pénzeszközök értékét, a kapott csekkek értékét kell kimutatni.\n(3) A mérlegben a bankbetétek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a hitelintézetnél elhelyezett forintbetét bankkivonattal egyező értékét, továbbá a devizaszámlán lévő deviza bankkivonattal egyező értékének a 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét kell kimutatni, függetlenül attól, hogy azokat belföldi vagy külföldi hitelintézetben helyezték el.\n"]
["IX.",10,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában az aktív időbeli elhatárolásokhoz kapcsolódó, indokolt értékelések meghatározásra kerültek-e?\n\n",null,"Számv. tv. 59/A. § (13)-(16) bek.","Számv. tv. 59/A. § (13) Valamely pénzügyi eszköz átsorolásakor - ha e törvény másképp nem rendelkezik - a bekerülés (beszerzés) időpontjában meglévő állapotra kell visszarendezni az eszközhöz kapcsolódó elszámolásokat (az értékelési különbözeteket, az értékvesztéseket, az időbeli elhatárolásokat, az eredményt, a valós értékelés értékelési tartalékát érintő összegeket). Ezzel egyidejűleg el kell számolni az átsorolás utáni besorolásnak megfelelő pénzügyi eszközre vonatkozó indokolt értékelési különbözetet, értékvesztést, időbeli elhatárolást.\n(14) Ha a (13) bekezdés szerinti átsorolásra nem a bekerülés évében kerül sor, akkor az eredményt érintő értékelési különbözetek, értékvesztések, időbeli elhatárolások átsorolás időpontjában történő megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás növekedéseként kell elszámolni. Ha az átsorolásra a bekerülés évében kerül sor, akkor az előbbi tételek megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás csökkenéseként (stornó tételként) kell elszámolni.\n(15) A valós értéken történő értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások szabályszerűségét a könyvvizsgálónak a kötelező könyvvizsgálat keretében ellenőriznie kell. Amennyiben a könyvvizsgálat a 155. § (3) bekezdése alapján nem kötelező, az értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások felülvizsgálatával független könyvvizsgálót kell megbízni.\n(16) Az értékesíthető pénzügyi eszközök közé sorolt, a valós értéken történő értékelés alá vont kamatozó értékpapírokra nem alkalmazható a 32. § (3) bekezdése és a 44. § (3) bekezdése szerinti időbeli elhatárolás.\n"]
["IX.",10,9,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a saját tőke értékelése?\n",null,"Számv. tv. 67. § (1)-(2)  bek.","Számv. tv. 67. § (1) A saját tőkét, a céltartalékot, a kötelezettségeket a mérlegben - a 60. §-ban foglaltak figyelembevételével - könyv szerinti értéken kell kimutatni.  \n(2) A mérlegben - a saját tőke elemei között - külön tételben negatív előjellel kell szerepeltetni a jegyzett, de még be nem fizetett tőke értékét, ideértve a kedvezményes áron kibocsátott dolgozói részvények, dolgozói üzletrészek értékének a dolgozókat terhelő, általuk még nem rendezett hányadának megfelelő értékét is."]
["IX.",10,10,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a céltartalékok értékelése?\n"]
["IX.",10,11,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a kötelezettségek értékelése?\n "]
["IX.",10,12,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában a passzív időbeli elhatárolásokhoz kapcsolódó, indokolt értékelések meghatározásra kerültek-e?\n",null,"Számv. tv. 59/A. § (13)-(16) bek.","Számv. tv. 59/A. § \n(13) Valamely pénzügyi eszköz átsorolásakor - ha e törvény másképp nem rendelkezik - a bekerülés (beszerzés) időpontjában meglévő állapotra kell visszarendezni az eszközhöz kapcsolódó elszámolásokat (az értékelési különbözeteket, az értékvesztéseket, az időbeli elhatárolásokat, az eredményt, a valós értékelés értékelési tartalékát érintő összegeket). Ezzel egyidejűleg el kell számolni az átsorolás utáni besorolásnak megfelelő pénzügyi eszközre vonatkozó indokolt értékelési különbözetet, értékvesztést, időbeli elhatárolást.\n(14) Ha a (13) bekezdés szerinti átsorolásra nem a bekerülés évében kerül sor, akkor az eredményt érintő értékelési különbözetek, értékvesztések, időbeli elhatárolások átsorolás időpontjában történő megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás növekedéseként kell elszámolni. Ha az átsorolásra a bekerülés évében kerül sor, akkor az előbbi tételek megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás csökkenéseként (stornó tételként) kell elszámolni.\n(15) A valós értéken történő értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások szabályszerűségét a könyvvizsgálónak a kötelező könyvvizsgálat keretében ellenőriznie kell. Amennyiben a könyvvizsgálat a 155. § (3) bekezdése alapján nem kötelező, az értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások felülvizsgálatával független könyvvizsgálót kell megbízni.\n(16) Az értékesíthető pénzügyi eszközök közé sorolt, a valós értéken történő értékelés alá vont kamatozó értékpapírokra nem alkalmazható a 32. § (3) bekezdése és a 44. § (3) bekezdése szerinti időbeli elhatárolás.\n"]
["X.",null,null," Pénzkezelési szabályzatra vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A217","v":"X."},1,null,"\nAz alapítvány elkészítette-e a számviteli politika keretében a pénzkezelési szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5)  bek. d) pont  ","Számv. tv. 14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:\nd) a pénzkezelési szabályzatot."]
[{"$f":"A218","v":"X."},2,null,"\nA pénzkezelési szabályzatot a gazdálkodó képviseletére jogosult személy hatályba léptette-e?\n",null,"Számv. tv. 14. §  (12)  bek.","Számv. tv. 14. § (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
["X.",3,null,"\nA pénzkezelési szabályzaton a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["X.",4,0,"\nKívánja kitölteni a pénzkezelési szabályzathoz kapcsolódó részletes  kérdéssort?\n"]
["X.",4,1,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzforgalom készpénzben, illetve bankszámlán történő lebonyolításának rendjét?\n",null,"Számv. tv. 14. § (8)  bek.","Számv. tv. 14. § (8) A pénzkezelési szabályzatban rendelkezni kell legalább \na pénzforgalom (készpénzben, illetve bankszámlán történő) lebonyolításának rendjéről, \na pénzkezelés személyi és tárgyi feltételeiről, felelősségi szabályairól, \na készpénzben és a bankszámlán tartott pénzeszközök közötti forgalomról, \na készpénzállományt érintő pénzmozgások jogcímeiről és eljárási rendjéről, \na napi készpénz záró állomány maximális mértékéről, \na készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárásról, \naz ellenőrzés gyakoriságáról, \na pénzszállítás feltételeiről, \na pénzkezeléssel kapcsolatos bizonylatok rendjéről \nés a pénzforgalommal kapcsolatos nyilvántartási szabályokról."]
["X.",4,2,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a pénzkezelés személyi és tárgyi feltételeit?\n"]
["X.",4,3,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzkezelés felelősségi szabályait?\n"]
["X.",4,4,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a készpénzben és a bankszámlán tartott pénzeszközök közötti forgalom előírásait?\n"]
["X.",4,5,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a készpénzállományt érintő pénzmozgások jogcímeit és eljárási rendjét?\n"]
["X.",4,6,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárást?\n"]
["X.",4,7,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárás ellenőrzésének gyakoriságát?\n"]
["X.",4,8,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzszállítás feltételeit?\n"]
["X.",4,9,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzkezeléssel kapcsolatos bizonylatok rendjét?\n"]
[{"$f":"A229","v":"X."},4,10,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a pénzforgalommal kapcsolatos nyilvántartási szabályokat?\n"]
[{"$f":"A230","v":"X."},4,11,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a napi készpénz záró állomány maximális mértékét?\n"]
["XI.",null,null,"Számlarendre vonatkozó kérdések "]
[{"$f":"A233","v":"XI."},1,null,"\nAz alapítvány rendelkezett-e számlarenddel?\n",null,"Számv. tv.  161. § (1)  bek.","Számv. tv. 161. § (1) A kettős könyvvitelt vezető gazdálkodó az egységes számlakeret előírásainak figyelembevételével olyan számlarendet köteles készíteni, amely szerinti könyvvezetés az e törvényben előírt beszámoló készítését maradéktalanul biztosítja"]
[{"$f":"A234","v":"XI."},1,0,"\nKívánja kitölteni a számlarendhez tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["XI.",2,null,"\nAz alapítvány képviseletére jogosult gondoskodott-e a számlarend összeállításáról, folyamatos karbantartásáról, hatályba léptetéséről?\n",null,"Számv. tv.  161. § (4)  bek.","Számv. tv.  161. § (4) A számlarend összeállításáért, annak folyamatos karbantartásáért, a naprakész könyvvezetés helyességéért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy a felelős.\n"]
["XI.",3,null,"\nA számlarend tartalmazta-e minden főkönyvi számla számjelét és megnevezését amelyet a szervezet alkalmazott a könyvvezetése során?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. a) pont","Számv. tv. 161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\na) minden alkalmazásra kijelölt számla számjelét és megnevezését,\n\n"]
["XI.",4,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következett, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. b) pont","Számv. tv. 161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\nb) a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következik, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát,\n\n"]
["XI.",5,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. c) pont","Számv. tv. 161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\nc) a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát,\n\n"]
["XI.",6,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet?\n",null,"Számv. tv.   161. § (2)  bek. d) pont","Számv. tv. 161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\nd) a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet."]
["XI.",7,null,"\nRendszeresen megtörtént-e az analitikus nyilvántartások értékadatainak számszerű egyeztetése a főkönyvi könyveléssel?\n",null,"Számv. tv.  161. § (3)  bek. ","Számv. tv. 161. § (3) Az analitikus nyilvántartásoknak szoros kapcsolatban kell lenniük a főkönyvi könyveléssel, és a kettő között az értékadatok számszerű egyeztetésének lehetőségét biztosítani kell."]
["XI.",8,null,"\nA könyvvezetésre és bizonylatolásra vonatkozó szabályok alkalmasak voltak-e a mérleg, eredménykimutatás és a kiegészítő melléklet adatainak alátámasztására? \n",null,"Számv. tv. 161/A. § (1)  bek. ","Számv. tv. 161/A. §  (1) A gazdálkodónak a könyvvezetésre, a bizonylatolásra vonatkozó részletes belső szabályait úgy kell kialakítania, hogy az a mérleg és az eredménykimutatás alátámasztásán túlmenően a kiegészítő melléklet adatainak közvetlen alátámasztására is alkalmas legyen."]
["XI.",9,null,"\nA számlarendben rögzítésre került-e, a nyilvántartási/könyvvezetési rendszer továbbrészletezése oly módon, hogy az, az elkülönített nyilvántartások alapján lehetővé tegye  a jogszabályokban/támogatási szerződésekben rögzített adatok rendelkezésre állását? \n",null,"Számv. tv. 161/A. § (2)  bek. \n\nEszámvr. 22. § (2) bek.\n\nCivil tv. 14. §, 20. § (4)  bek. \nés 27. § (1)  bek.","Számv. tv. 161/A. §  (2) A közpénzek felhasználásának és a köztulajdon használatának nyilvánossága és ellenőrizhetősége érdekében a gazdálkodó nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy abból a vonatkozó külön jogszabályban meghatározott adatok rendelkezésre álljanak.\nEszámvr. 22. § (2) A civil szervezet nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy abból az Ectv.-ben meghatározott alaptevékenységgel, illetve a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos bevételek, ráfordítások (költségek), kiadások rendelkezésre álljanak.\nCivil tv. \n14. § (1) Az egyéb szervezet a 24. és 27. §-ban, továbbá az 50. §-ban meghatározottakon túlmenően oly módon köteles nyilvántartási rendszerét kialakítani (részletezni) − függetlenül a könyvvezetés módjától −, hogy abból a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő jogszabályokban meghatározott adatokkal, a továbbutalási céllal kapott támogatásokkal, valamint az európai uniós forrásokból származó összegekkel kapcsolatos információk is rendelkezésre álljanak.\n(2) Az egyéb szervezet az eredménylevezetésben, az eredménykimutatásban tájékoztató adatként bemutatja az Ectv. 2. § 15. pont szerinti költségvetési támogatásként kapott összegeket.\n(3) *  Az egyéb szervezet az eredménylevezetésében, az eredménykimutatásában a kapott adomány összegét az érintett tételek továbbtagolásával, vagy tájékoztató adatként külön is köteles bemutatni. \n20. § (4) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása.\n27. § (1) A civil szervezetnek az alapcél szerinti (ezen belül közhasznú) tevékenységéből, illetve a gazdasági-vállalkozási tevékenységéből származó bevételeit és költségeit, ráfordításait (kiadásait) elkülönítetten kell nyilvántartani.\n"]
["XII.",null,null,"Külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A244","v":"XII."},0,null,"\nKívánja kitölteni a külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdéssort?\n"]
[{"$f":"A245","v":"XII."},1,null,"\nVolt-e az alapítványnál a jogi személyt nyilvántartó bíróság által elvégzett általános törvényességi felügyeleti ellenőrzés? \n",null,"Ptk. 3:34. § (1)-(2) bek.","Ptk. 3:34. § [A jogi személy törvényességi felügyelete]  \n(1) A jogi személyek feletti általános törvényességi felügyeletet a jogi személyt nyilvántartó bíróság látja el. A törvényességi felügyeleti jogkör nem terjed ki olyan ügyekre, amelyekben más bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye. A törvényességi felügyelet nem irányulhat a jogi személy döntéseinek gazdaságossági, célszerűségi szempontból való felülvizsgálatára.  \n(2) Ha a törvényes működés helyreállítása érdekében tett intézkedések nem vezetnek eredményre, a nyilvántartó bíróság megszünteti a jogi személyt."]
["XII.",2,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n"]
["XII.",3,null,"\nVolt-e az alapítványál az ügyészség által kezdeményezett törvényességi felügyeleti eljárás?\n",null,"Ütv. 28. § (3) bek.","Ütv. 28. § (3) Ha jogi személy működésének törvényessége felett bíróság, közigazgatási hatóság, vagy bíróságon kívüli más jogalkalmazó szerv gyakorol törvényességi felügyeletet, az ügyész - törvényben meghatározott feltételek alapján - törvényességi felügyeleti eljárást kezdeményezhet."]
["XII.",4,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n"]
["XII.",5,null,"\nVolt-e az alapítványnál külső ellenőrzésre jogosult szervezetek (pl.: ÁSZ, NAV, KEHI, MÁK) által végzett ellenőrzés?\n",null,"ÁSZ tv.\n(engedélyes szolgáltatónál pl. a 369/2013. (X.24.) Korm.rendelet)","ÁSZ tv. 5. § (3) alapján: \nAz Állami Számvevőszék az államháztartásból származó források felhasználásának keretében ellenőrzi .... az államháztartásból nyújtott támogatás vagy az államháztartásból meghatározott célra ingyenesen juttatott vagyon felhasználását .... a közhasznú szervezeteknél,.... az egyesületeknél, az alapítványoknál ...... Amennyiben a kedvezményezett szervezet az államháztartásból támogatásban - ide nem értve a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése alapján történő átutalását - vagy ingyenes vagyonjuttatásban részesül, gazdálkodási tevékenységének egésze ellenőrizhető.\nÁSZ tv. 5. § (11) Az Állami Számvevőszék - törvény rendelkezéseinek megfelelően - törvényességi szempontok szerint ellenőrzi\ne) a közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végző civil szervezetek átláthatóságáról szóló 2021. évi XLIX. törvény szerinti egyesületet és alapítványt."]
["XII.",6,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n "]
["XII.",7,null,"\nA választott könyvvizsgáló kiadta a számviteli beszámolóról a független könyvvizsgálói jelentést?\n",null,"Eszámvr. 16. § (1) bek.\n","Eszámvr. 16. § (1)  Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
["XII.",8,null,"\nAmennyiben az alapítvány önkénteseket foglalkoztatott, a foglalkoztatást ellenőrizte-e a munkavédelmi hatóság?\n",null,"Önkéntes tv. 12. § (4) bek.","Önkéntes tv. 12. § (4) A miniszter a nyilvántartásban szereplő adatokat átadja a munkavédelmi hatóságnak az önkéntesek jogszabályszerű foglalkoztatásának ellenőrzése céljából."]
["XII.",9,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n"]
["XIII.",null,null,"Tevékenységre vonatkozó kérdések "]
[{"$f":"A255","v":"XIII."},1,null,"\nAz alapítvány készített-e éves költségvetési tervet?\n",null,"Civil vhr. 3. § (1) bek.","Civil vhr. 3. § (1) A civil szervezet éves költségvetési tervét a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló-készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet alapján készített beszámoló tartalmi elemeinek megfelelően készíti el."]
[{"$f":"A256","v":"XIII."},1,1,"\nAz alapítvány költségvetési tervében a kiadások és bevételek egyensúlyban vannak-e?\n",null,"Civil vhr. 3. § (2) bek.","Civil vhr. 3. § (2) A civil szervezet szolgáltatásai fenntarthatósága biztosítása érdekében az ésszerű gazdálkodás elve szerint jár el, amely alapján az éves költségvetését úgy tervezi meg, hogy kiadásai és bevételei (adományok és felajánlások, költségvetési támogatások, gazdasági-vállalkozási tevékenységek bevétele, önkéntesek nem pénzbeli hozzájárulása, más bevételek) egyensúlyban legyenek."]
["XIII.",2,null,"\nAz alapítvány olyan számviteli nyilvántartást vezetett-e, melyben az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységének és gazdasági-vállalkozási tevékenységének bevételei, költségei és ráfordításai egymástól elkülönülnek?\n",null,"Civil tv. 19. §"," Civil tv. 19. § A civil szervezet számviteli nyilvántartásait úgy vezeti, hogy azok alapján az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységének és gazdasági-vállalkozási tevékenységének bevételei, költségei, ráfordításai és eredménye (nyeresége, vesztesége) egymástól elkülönítve megállapíthatók legyenek."]
["XIII.",2,1,"\nAz alapítvány a bevételei nyilvántartása során figyelembe vette-e a jogszabályi előírásokat, miszerint a nyilvántartás részletezettsége legalább a Civil tv. 20. § előírásainak megfelelő részletezésű legyen?\n",null,"Civil tv. 20. § (1) a) - fb) pontok","Civil tv. 20. § (1) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége tekintetében elkülönítve mutatja ki legalább a következő bevételeket:\n a) egyesület esetében a tagdíjat, alapítvány esetében az alapítótól nem vagyoni hozzájárulásként kapott adományt;\n b) a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint kiutalt összegét;\n c) az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatást, ideértve az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében megvalósuló fejlesztés céljára kapott támogatást is, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra;\n d) az a)–c) pont hatálya alá nem tartozó, az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységéhez kapott adományt, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra;\n e) az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében nyújtott szolgáltatás,teljesített termékértékesítés bevételét, ideértve különösen\n ea) a kizárólag az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységet szolgáló dolog, jogátruházásának, illetve átengedésének ellenértékét, valamint\n eb) a részben az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységet szolgáló dolog, jogátruházásának, illetve átengedésének ellenértékéből a dolog, illetve a jog korábbi alapcél szerinti (közhasznú) használatával arányos részt;\n f) az a)–e) pont hatálya alá nem tartozó, gazdasági-vállalkozási tevékenységnek nem minősülő tevékenysége révén megszerzett bevételt, így különösen\n fa) a pénzeszköz betétbe, értékpapírba, társasági részesedésbe történő elhelyezése révén megszerzett (elért) kamatot, osztalékot, árfolyamnyereséget és más bevételt,\n fb) az ingatlan megszerzése, használatának átengedése és átruházása révén megszerzett bevételt.\n"]
["XIII.",2,2,"\nAz alapítvány olyan számviteli nyilvántartást vezetett-e, mely alapján az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása?\n",null,"Civil tv. 20. § (4) bek.","Civil tv. 20. § (4) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása."]
["XIII.",2,3,"\nAz alapítvány a számviteli beszámolójában az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott, pénzügyileg rendezett, egyéb bevételként elszámolt támogatás összegéből az üzleti évben költséggel, ráfordítással nem ellentételezett (fel nem használt) összeget passzív időbeli elhatárolásként mutatta-e ki?\n",null,"Számv. tv. 44. § (2)  bek.","Számv.tv. 44. § (2) Passzív időbeli elhatárolásként kell kimutatni a költségek (a ráfordítások) ellentételezésére – visszafizetési kötelezettség nélkül – kapott, pénzügyileg rendezett, egyéb bevételként elszámolt támogatás összegéből az üzleti évben költséggel, ráfordítással nem ellentételezett összeget. Az elhatárolást a költségek, ráfordítások tényleges felmerülésekor, illetve a támogatási szerződésben, megállapodásban foglaltak teljesülésekor kell megszüntetni."]
["XIII.",3,null,"\nAz alapítvány foglalkoztatott-e önkénteseket?\n",null,"Az alábbi négy kérdés a közérdekű önkéntes foglalkoztatás jogszabályi megfelelőségére vonatkozik. Amennyiben a szervezet nem foglalkoztat önkénteseket, javasoljuk a kérdésre \"X\" választ adjon."]
["XIII.",3,1,"\nAz alapítvány eleget tett-e fogadó szervi bejelentési kötelezettségének?\n",null,"Önkéntes tv. 11. § (1)  bek.","Önkéntes tv. 11. § (1) A fogadó szervezet a családpolitikáért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter) köteles – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével előzetesen – bejelenteni az önkéntesek foglalkoztatását, és a bejelentett adatokban bekövetkező változásokat. A bejelentést a miniszter által e célra rendszeresített honlapon (a továbbiakban: Közérdekű Önkéntes Szervezeti Regiszter), valamint a kormányzati portálon közzétett adatlapon vagy elektronikus űrlapon kell teljesíteni. Az adatlap és az elektronikus űrlap adattartalmát az 1. melléklet határozza meg."]
["XIII.",3,2,"\nAz alapítvány az önkéntes jogviszony létesítésekor figyelembe vette-e a jogszabályi előírásokat?\n",null,"Önkéntes tv. 6. §","Önkéntes tv. 6. § (1) A közérdekű önkéntes tevékenység önkéntes jogviszony keretében végezhető, amely a fogadó szervezet és az önkéntes között megkötött önkéntes szerződéssel jön létre. Az önkéntes szerződésben meg kell határozni\na) a közérdekű önkéntes tevékenység tartalmát,\nb) a közérdekű önkéntes tevékenység ellátásának helyét,\nc) a közérdekű önkéntes tevékenységre fordítandó időt és a pihenőidőt, valamint\nd) azokat a 2. § (3) bekezdésének a)–h) pontja szerinti juttatásokat, amelyeket az önkéntesnek biztosítanak, és rendelkezni kell azokról az önkéntes szerződés megszűnésének esetére.\n(2) A fogadó intézménynél, illetve annak fenntartójánál végzett közérdekű önkéntes tevékenység esetén jogszabály meghatározhatja az önkéntes szerződés további kötelező tartalmi elemeit is.\n(3) A korlátozottan cselekvőképes kiskorú személy és a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott nagykorú személy önkéntes szerződést csak a törvényes képviselő beleegyezésével köthet.\n(4) Kiskorúsága miatt cselekvőképtelen önkéntes esetén az önkéntes jogviszonnyal kapcsolatos jognyilatkozatokat a törvényes képviselő teszi meg, de az önkéntes szerződés megkötéséhez és módosításához az önkéntes beleegyezése szükséges.\n(5) Az önkéntes szerződést írásba kell foglalni, ha\na) az önkéntes szerződést határozatlan időre vagy legalább tíz napra – tizennyolcadik életévét be nem töltött önkéntes, illetve a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott nagykorú önkéntes esetén legalább két napra – kötik,\nb) az önkéntes a 2. § (3) bekezdésének b)–h) pontja szerint juttatásban részesül,\nc) az önkéntest engedélyköteles építési munkában való részvételre foglalkoztatják, \nd) a közérdekű önkéntes tevékenységet külföldön végzik,\ne) az önkéntes harmadik országbeli állampolgár, ide nem értve a menekültként vagy menedékesként elismert, bevándorolt, illetve letelepedett személyt,\nf) bármelyik fél azonnali hatályú felmondáshoz való jogát korlátozzák,\ng) az önkéntes kéri, vagy\nh) ezt jogszabály elrendeli.\n"]
["XIII.",3,3,"\nAz alapítvány azokról az önkéntes foglalkoztatottakról, melyek esetében a megkötött önkéntes szerződést nem foglalták írásba,  vezetett-e nyilvántartást?\n",null,"Önkéntes tv. 14. § (1) bek.","Önkéntes tv. 14. § (1) A fogadó szervezet – az önkéntes jogviszonnyal kapcsolatos jogok és kötelezettségek gyakorlása, valamint a jogviszonnyal kapcsolatos hatósági ellenőrzés érdekében – nyilvántartást vezet azokról az önkéntesekről, akikkel a megkötött önkéntes szerződést nem foglalták írásba. A nyilvántartás tartalmazza\na) az önkéntes természetes személyazonosító adatait, valamint, ha az önkéntes nem magyar állampolgár, az állampolgárságát,\nb) az önkéntes lakóhelyét, ennek hiányában tartózkodási, illetve szálláshelyét,\nc) kiskorú önkéntes és a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott önkéntes esetén a törvényes képviselő természetes személyazonosító adatait és lakóhelyét, ennek hiányában tartózkodási helyét,\nd) a 6. § (1) bekezdésének a)–c) pontjában meghatározottakat,\ne) a közérdekű önkéntes tevékenység megkezdésének időpontját, valamint\nf) azt az időpontot, amikor a jogviszony hatálya megszűnik.\n"]
["XIII.",3,4,"\nAz alapítványnál az önkéntes munka számviteli rendszerben történő elszámolása a jogszabályi előírások szerint történt-e, az elszámoláskor az önkéntes munka nyilvántartási értékét az előírások szerint határozták-e meg?\n",null,"Civil vhr. 4. § (5) bek.\nSzámv. tv. 77. § (3) bek. n) pont és 79. § (3) bek.","Civil vhr. 4. § (5) A közérdekű önkéntes tevékenységről szóló törvény szerinti önkéntes munka egy órára jutó értékének számításánál a mindenkori kötelező legkisebb havi munkabér százhatvanad részét kell figyelembe venni.\nSzámv. tv. \n77. § (3) Az egyéb bevételek között kell kimutatni:\nn) térítés nélkül kapott (igénybe vett) szolgáltatások piaci – illetve jogszabály eltérő rendelkezése esetén a jogszabály szerinti – értékét;\n79. § (3) A személyi jellegű egyéb kifizetések közé tartoznak a természetes személyek részére nem bérköltségként és nem vállalkozási díjként kifizetett, elszámolt összegek, beleértve ezen összegek le nem vonható általános forgalmi adóját, továbbá az ezen összegek után a vállalkozó által fizetendő (fizetett) személyi jövedelemadó összegét is."]
["XIII.",4,null,"\nVégzett-e az alapítvány befektetési tevékenységet?\n",null,"Az alábbi kérdés a közhasznú jogállású, befektetési tevékenységet végző szervezet szabályozási kötelezettségének megfelelőségére vonatkozik. Amennyiben a szervezet nem végez befektetési tevékenységet, javasoljuk a kérdésre \"X\" választ adjon."]
["XIII.",4,1,"\nRendelkezett-e az alapítvány befektetési szabályzattal?\n",null,"Civil tv. 45. § ","Civil tv. 45. §  A befektetési tevékenységet végző közhasznú szervezetnek befektetési szabályzatot kell készítenie, amelyet a döntéshozó szerv - ha ilyet létrehoztak - a felügyelő szerv véleményének kikérését követően fogad el."]
[]
["ÖSSZEGZŐ"]

{"sheet":"Alapítvány_nem közh","index":6,"n_rows":268,"n_cols":7,"rows_kept":268,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[53,6,55,6],[3,3,3,5],[190,6,191,6],[199,3,199,4],[217,3,217,5],[40,3,40,5],[63,3,63,5],[53,5,55,5],[147,3,147,5],[166,3,166,4],[179,3,179,4],[189,3,189,4],[194,3,194,4],[190,5,191,5],[1,0,1,2],[4,5,4,6],[15,6,18,6],[152,3,152,5],[165,3,165,5],[28,6,29,6],[8,6,9,6],[25,6,27,6],[5,6,6,6],[10,6,11,6],[12,6,14,6],[19,6,23,6],[48,6,50,6],[2,3,2,5],[30,3,30,5],[35,3,35,5],[262,5,262,6],[213,5,215,5],[213,6,215,6],[222,5,232,5],[222,6,232,6],[233,3,233,5],[244,3,244,5],[255,3,255,5]]}
["ÖSSZEGZŐ",null,null,null,"A civil szervezetek  gazdálkodása törvényességének önellenőrzéséhez"]
["Sorszám",null,null,"Kérdés","Válasz (I/N/X)","Jogszabály ","Jogszabály pontos szövege"]
["I. ",null,null,"Közhasznúságra vonatkozó kérdés"]
["II.",null,null," Az alapítvány  alapító okiratára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A4","v":"II."},0,null,"Kívánja kitölteni az alapító okiratra vonatkozó kérdéssort?",null,"A létesítő okiratra vonatkozó kérdések célja az, hogy fókuszba helyezzék az alapító okiratnak az alapítvány gazdálkodására vonatkozó előírásait.\nEz a blokk az alapítvány működésére, gazdálkodására vonatkozó, a jogszabályi környezeten túli szabályokra hívja fel a figyelmet. Amely kérdésekre a kitöltés során igen válaszok kerülnek megadásra, azon területeket az alapító okiratnak vagy kötelezően tartalmaznia kell, vagy az alapítók lényegesnek tartották kiemelni. Ezek az alapítványra vonatkozó, jogszabályi előírásokon túli szabályrendszer egyes (nem teljeskörűen meghatározott) elemei, melyeket az alapítványnak a működése, gazdálkodása során szintén figyelembe kell vennie.\nA kérdések természetesen minden szervezet vonatkozásában nem lehetnek teljeskörűek, ugyanakkor a jellemző előírásokat igyekeztünk megjeleníteni. Az alapítvány szabályszerű működéséhez, törvényes gazdálkodásához javasoljuk tekintse át az alapítvány alapító okiratának azon pontjait is, melyeket kérdéseinkkel nem érintettünk."]
[{"$f":"A5","v":"II."},1,null,"\nAz alapító okiratban meghatározásra került-e az alapító(k) által az alapítványnak juttatott vagyon?\n",null,"Ptk. 3:378. §","Ptk. 3:378. § [Az alapítvány fogalma]  \nAz alapítvány az alapító által az alapító okiratban meghatározott tartós cél folyamatos megvalósítására létrehozott jogi személy. Az alapító az alapító okiratban meghatározza az alapítványnak juttatott vagyont és az alapítvány szervezetét."]
["II.",2,null,"\nAz alapító okiratban meghatározásra került-e az alapítvány szervezete?\n",null,"Ptk. 3:378. §"]
["II.",3,null,"\nAz alapítvány az alapító okirat szerint végezhet-e gazdasági tevékenységet?\n",null,"Ptk. 3: 379. § (2) bek.","Ptk. 3:379. § [Az alapítvány tevékenységének korlátai] \n(2) Az alapítvány az alapítványi cél megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult. "]
["II.",4,null,"\nAz alapítvány az alapító okirat alapján lehet-e tagja más jogalanynak?\n",null,"Ptk. 3: 379. § (3) bek.","Ptk. 3:379. § [Az alapítvány tevékenységének korlátai] \n(3) Alapítvány nem lehet korlátlan felelősségű tagja más jogalanynak, nem létesíthet alapítványt és nem csatlakozhat alapítványhoz."]
["II.",5,null,"\nAz alapítvány az alapító okirat alapján létesíthet-e más szervezetet?\n",null,"Ptk. 3: 379. § (3) bek."]
["II.",6,null,"\nAz alapítványt az alapító okirat szerint több személy együttesen létesítette-e?\n",null,"Ptk. 3:380. §","Ptk. 3:380. § [Alapítvány létesítése több alapító által]  \n(1) Több személy együttesen is létesíthet alapítványt.\n(2) Ha több alapító létesít alapítványt, az alapítói jogokat az alapítók együttesen gyakorolják."]
["II.",6,1,"\nHa igen, akkor az alapító okiratban meghatározták-e, hogy az alapítói jogokat az alapítók együttesen gyakorolják?\n",null,"Ptk. 3:380. §"]
["II.",7,null,"\nAz alapítványhoz történő csatlakozás feltételeit szabályozták-e az alapító okiratban?\n",null,"Ptk. 3:383. § (1) bek.","Ptk. 3:383. § [Csatlakozás az alapítványhoz]  \n(1) Nyilvántartásba vett alapítványhoz csatlakozni vagyoni juttatás teljesítésével, az alapító okiratban meghatározott feltételekkel lehet.\n(2) Ha a csatlakozó az alapító okirat alapján alapítói jogok gyakorlására jogosult, a csatlakozást követően az alapítói jogokat az azok gyakorlására jogosult más személyekkel együttesen gyakorolhatja."]
["II.",7,1,"\nHa igen, akkor a csatlakozó az alapító okirat alapján alapítói jogok gyakorlására is jogosult?\n",null,"Ptk. 3:383. § (2) bek."]
["II.",7,2,"\nHa igen, akkor az alapítói jogokat az alapító okirat szerint az azok gyakorlására jogosult más személyekkel együttesen gyakorolják?\n",null,"Ptk. 3:383. § (2) bek."]
["II.",8,null,"\nAz alapítvány alapító okiratában meghatározták-e az alapítvány határozott vagy határozatlan időre történő létesítését, határozott időre történő létesítésnél a határozott időtartamot?\n",null,"Ptk. 3:391. § (1) bek. a) pont","Ptk. 3:391. § [Az alapító okirat tartalmi elemei]  \n(1) A jogi személy létesítő okiratának általános kötelező tartalmi elemein kívül az alapítvány alapító okiratában meg kell határozni\na) az alapítvány határozott vagy határozatlan időre történő létesítését, határozott időre történő létesítésnél a határozott időtartamot;\nb) az alapítványi vagyon kezelésének és felhasználásának szabályait;\nc) a kuratóriumi tagság keletkezésére és megszűnésére vonatkozó szabályokat, a kuratóriumi tagság határozott vagy határozatlan időre szóló voltát, határozott idejű kuratóriumi tagság esetén a határozott időtartamot, továbbá a kuratórium tagjaira vonatkozó kizáró és összeférhetetlenségi szabályokat; és\nd) a kuratóriumi tagsági díjazás megállapításának szabályait."]
["II.","9",null,"\nAz alapítvány alapító okiratában meghatározták-e az alapítványi vagyon kezelésének és felhasználásának szabályait?\n",null,"Ptk. 3:391. § (1) bek b) pont"]
[{"$f":"A17","v":"II."},10,null,"\nAz alapítvány alapító okiratában meghatározták-e a kuratóriumi tagság keletkezésére és megszűnésére vonatkozó szabályokat, a kuratóriumi tagság határozott vagy határozatlan időre szóló voltát, határozott idejű kuratóriumi tagság esetén a határozott időtartamot, továbbá a kuratórium tagjaira vonatkozó kizáró és összeférhetetlenségi szabályokat?\n",null,"Ptk. 3:391. § (1) bek c) pont"]
["II.",11,null,"\nAz alapítvány az alapító okiratában meghatározta-e a kuratóriumi tagsági díjazás megállapításának szabályait?\n",null,"Ptk. 3:391. § (1) bek d) pont"]
["II.",12,null,"\nAz alapítvány az alapító okiratban egyszemélyes ügyvezető szervéül kurátort nevezett-e meg?\n",null,"Ptk. 397. § (5) bek.","Ptk. 3:397. § [A kuratórium]  \n(1) A kuratórium az alapítvány ügyvezető szerve. A kuratórium tagjai az alapítvány vezető tisztségviselői.\n(2) A kuratórium három természetes személyből áll, akik közül legalább kettőnek állandó belföldi lakóhellyel kell rendelkeznie.\n(3) Az alapítvány kedvezményezettje és annak közeli hozzátartozója nem lehet a kuratórium tagja. Az alapító okirat eltérő rendelkezése semmis.\n(4) Az alapító és közeli hozzátartozói nem lehetnek többségben a kuratóriumban. Az alapító okirat eltérő rendelkezése semmis.\n(5) Az alapító az alapítvány egyszemélyes ügyvezető szervéül kurátort nevezhet. A kurátorra a kuratóriumra vonatkozó szabályokat megfelelően alkalmazni kell."]
["II.",12,1,"\nHa igen, a kurátorra vonatkozóan rögzítették-e az alapító okiratban az  összeférhetetlenségi szabályokat?\n",null,"Ptk. 397. § (5) bek."]
["II.",13,null,"\nAz alapító okirat szerint a kuratórium-e az alapítvány ügyvezető szerve?\n",null,"Ptk. 3:397. § (1) bek."]
["II.",13,1,"\nHa igen, akkor a kuratórium három természetes belföldi személyből áll, akik közül legalább kettő állandó belföldi lakóhellyel rendelkezik?\n",null,"Ptk. 3:397. § (2) bek."]
["II.",13,2,"\nAz alapító okiratban szabályozásra kerültek-e a kuratórium tagjainak összeférhetetlenségére vonatkozó szabályok?\n",null,"Ptk. 3:397. § (3)-(4) bek."]
["II.",13,3,"\nAz alapító okiratban meghatározásra került-e a kuratórium tagjai kijelölésének, megválasztásának időtartama?\n",null,"Ptk. 3:398. § (1) bek.","Ptk. 3:398. § [A kuratóriumi tagsággal kapcsolatos előírások]  \n(1) A kuratóriumi tagokat határozott vagy határozatlan időre lehet kijelölni vagy megválasztani.\n"]
["II.",13,4,"\nAz alapító okirat szerint kijelölték-e a kuratórium elnökét?\n",null,"Ptk. 3:399. § (1) bek.","Ptk. 3:399. § [A kuratórium működése]  \n(1) Ha az alapító nem tartja fenn magának a kuratórium elnöke kijelölésének jogát és nem ruházta át ezt a jogot más, alapítványi tisztséget betöltő személyre vagy más alapítványi szervre, a kuratórium tagjai maguk közül választanak elnököt.\n(2) A kuratórium évente legalább egyszer ülést tart, amelyet az elnök hív össze. Az alapító okirat ennél ritkább ülésezést előíró rendelkezése semmis.\n"]
["II.",13,5,"\nAz alapító okirat szerint a kuratórium tagjai maguk közül választottak-e elnököt?\n",null,"Ptk. 3:399. § (1) bek."]
["II.",13,6,"\nAz alapító okiratban szabályozásra került-e a kuratórium ülésének gyakorisága?\n",null,"Ptk. 3:399. § (2) bek."]
["II.",14,null,"\nAz alapító okirat szerint az alapítványnál működik-e felügyelőbizottság, amennyiben annak létrehozása kötelező a szervezetre nézve, illetve  ha az alapító azt előírta?\n",null,"Ptk. 3:400. § (1) bek.;\n","Ptk. 3:400. § [A felügyelőbizottság]  \n(1) Ha az alapítványnál felügyelőbizottság működik, a tevékenységét az alapító részére végzi, tevékenységéről évente az alapítói jogok gyakorlójának számol be.\n(2) A felügyelőbizottság tagjaira a kuratórium tagjaira vonatkozó kizáró és összeférhetetlenségi szabályokat alkalmazni kell. \n"]
["II.",14,1,"\nHa igen, akkor előírták-e, hogy a felügyelőbizottság a tevékenységéről évente beszámol?\n",null,"Ptk. 3:400. § (1) bek."]
["III.",null,null," Könyvvezetés módjára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A31","v":"III."},1,null,"\nAmennyiben az alapítvány összes bevétele (alaptevékenységből és gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó bevételeinek összege) - két egymást követő évben, évenként - nem haladta meg az 50 millió forintot, egyszeres könyvvitelt vezetett-e?\n",null,"\nEszámvr. 8. § (1) bek., ","Eszámvr. 8. § (1) Egyszerűsített beszámolót készíthet az az egyéb szervezet, amelynek az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó (ár)bevételének együttes összege - két egymást követő évben, évenként - az 50 millió forintot nem haladja meg.\n\n"]
[{"$f":"A32","v":"III."},2,null,"\nAmennyiben az alapítvány a kettős könyvvezetésről visszatért az egyszeres könyvvezetésre, mert éves összes bevétele (alaptevékenységből és gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó bevételeinek összege) két egymást követő évben nem haladta meg évenként az 50 millió forintot, betartotta-e azt a szabályt, hogy  az alapítvány az egyszeres könyvvitel vezetésére a kettős könyvvitelre történő áttérés évét követő második üzleti év január 1-jével térhet át legkorábban?\n",null,"\nEszámvr. 9. § (7)  bek.","Eszámvr. 9. § (7) A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet az egyszeres könyvvitel vezetésére a kettős könyvvitelre történő áttérés évét követő második üzleti év január 1-jével térhet át, ha az alaptevékenységből, valamint a vonatkozó külön jogszabály szerinti vállalkozási tevékenységből származó éves összes (ár)bevétele − két egymást követő évben, évenként − nem haladta meg az 50 millió forintot.\n"]
["III.",3,null,"\nAz alapítvány a saját döntése alapján a kettős könyvvitel szabálya szerint vezette-e könyveit?\n",null,"Eszámvr. 9. § (3)  bek.","Eszámvr. 9. § (3) Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet - saját elhatározása alapján - bármelyik üzleti év január 1-jével áttérhet a kettős könyvvitelre. Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet köteles áttérni a kettős könyvvitel vezetésére - és egyszerűsített éves beszámolót vagy éves beszámolót készíteni - azt az évet követő üzleti év január 1-jével, amikor az egyszerűsített beszámoló készítésére a 8. § (1) bekezdésében rögzített feltételnek két egymást követő üzleti évben már nem felel meg.\n"]
["III.",4,null,"\nAmennyiben az alapítvány alaptevékenységből és gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó bevételeinek összege - két egymást követő évben, évenként - meghaladta az 50 millió forintot, kettős könyvvitelt vezetett-e?\n",null,"\nEszámvr. 8. § (2) bek.","Eszámvr. 8. § (2) Egyszerűsített éves beszámolót köteles készíteni az az egyéb szervezet, amelynek két egymást követő évben az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves (ár)bevételének együttes összege évenként meghaladja az 50 millió forintot.\n\n"]
["IV.",null,null,"Könyvvizsgálatra vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A36","v":"IV."},1,null,"\nAmennyiben az alapítvány éves bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladta a 300 millió forintot, eleget tett-e az alapítvány a számviteli beszámoló kötelező könyvvizsgálati kötelezettségnek?\n",null,"Eszámvr. \n16. § (1)  bek.","Eszámvr. 16. § (1)  Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
[{"$f":"A37","v":"IV."},2,null,"\nAmennyiben az alapítvány jogszabály alapján nem volt kötelezett a könyvvizsgálatra, saját döntése, átalakulás, vagy pályázati támogatás stb. előírása alapján a beszámoló felülvizsgálatával megbízott-e  könyvvizsgálót?\n",null,"Eszámvr. \n16. § (1) bek.","Eszámvr. 16. § (1) Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
["IV.",3,null,"\nAmennyiben az alapítvány lezárt üzleti évre vonatkozó számviteli beszámolóját könyvvizsgáló felülvizsgálta, a közzététel során a beszámolóval együtt a független könyvvizsgálói jelentés is letétbe helyezésre és  közzétételre került-e?\n",null,"Eszámvr. 25. §, \nCivil tv. 30. § (1)-(2) bek.","Eszámvr. 25. § A civil szervezet a beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt az Ectv. szerint hozza nyilvánosságra.\nCivil tv. 30. § \n(1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget.\n"]
["IV.",4,null,"\nAmennyiben az alapítvány lezárt üzleti évre vonatkozó számviteli beszámolóját könyvvizsgálóval nem vizsgáltatta felül, de jogszabályi előírás szerint köteles volt beszámolóját közzétenni, a beszámoló minden oldalán feltüntette-e a következő szöveget \" A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva.\"?\n",null,"Eszámvr. 17. § (3) bek. ","Eszámvr. 17. § (3) Az az egyéb szervezet, amely sem jogszabályból adódóan kötelezően, sem saját döntés alapján nem vizsgáltatta felül a beszámolóját könyvvizsgálóval, de valamely jogszabály alapján köteles beszámolóját vagy annak fontosabb adatait közzétenni, a beszámoló minden részén köteles feltüntetni a következő szöveget: „A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva.”"]
["V.",null,null,"Beszámolási kötelezettségre vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A41","v":"V."},1,null,"\nAz alapítvány elkészített-e a számviteli beszámolót az üzleti könyveinek lezárását követően, az év utolsó napjával mint mérlegfordulónappal?\n",null,"Eszámvr. 7. § (1) bek. ","Eszámvr. 7. § (1) Az egyéb szervezet működéséről, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről az üzleti év könyveinek lezárását követően az üzleti év utolsó napjával, illetve a megszűnés napjával mint mérlegfordulónappal a Tv.-ben és az e rendeletben meghatározottak szerint köteles beszámolót készíteni."]
[{"$f":"A42","v":"V."},2,null,"\nAz alapítvány számviteli beszámolója a naptári évre vonatkozott-e?\n",null,"Eszámvr. 7. § (2) bek. ","Eszámvr. 7. § (2) Az egyéb szervezetnél az üzleti év azonos a naptári évvel, kivéve az év közben alakuló, illetve megszűnő egyéb szervezetnél. A mérleg fordulónapja − a megszűnést kivéve − december 31."]
["V.",3,null,"\nAmennyiben az alapítvány összes bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) két egymást követő évben, évenként, nem haladta meg az 50 millió forintot, az alapítvány egyszerűsített beszámolót készített-e, egyszeres könyvvezetés mellett?\n",null,"Eszámvr. 8. § (1) bek. \n","Eszámvr. 8. § (1) Egyszerűsített beszámolót készíthet az az egyéb szervezet, amelynek az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó bevételének együttes összege - két egymást követő évben, évenként - az 50 millió forintot nem haladja meg.\n"]
["V.",3,1,"\nAz egyszerűsített beszámoló a kormányrendelet szerint tagolt mérleget tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr. 7. § (5) bek.\nés 1.sz.melléklet","Eszámvr. 7. § (5) Az egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója az 1. melléklet szerinti egyszerűsített mérlegből és a 2. melléklet szerinti eredménylevezetésből áll."]
["V.",3,2,"\nAz egyszerűsített beszámoló a kormányrendelet szerint tagolt eredménylevezetést tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr. 7. § (5) bek. \nés  2.sz.melléklet","Eszámvr. 7. § (5) Az egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója az 1. melléklet szerinti egyszerűsített mérlegből és a 2. melléklet szerinti eredménylevezetésből áll."]
[{"$f":"A43","v":"V."},4,null,"\nAmennyiben az alapítvány összes bevétele (alap tevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) két egymást követő évben, évenként, meghaladta az 50 millió forintot, az alapítvány egyszerűsített éves beszámolót készített-e?\n",null,"Eszámvr. 8. § (2) bek. ","Eszámvr. 8. § (2) Egyszerűsített éves beszámolót köteles készíteni az az egyéb szervezet, amelynek két egymást követő évben az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege évenként meghaladja az 50 millió forintot."]
["V.",4,0,"\nKívánja kitölteni az egyszerűsített éves beszámolóhoz tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["V.",4,1,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló az Eszámvr. szerint tagolt mérleget tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. § (6)  bek. és 3. sz. melléklet","Eszá(mvr.  \n7. §  (6) *  Az egyéb szervezet egyszerűsített éves beszámolója a 3. melléklet szerinti mérlegből és a 4. melléklet szerinti eredménykimutatásból, valamint a Tv. szerinti kiegészítő mellékletből áll."]
["V.",4,2,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló az Eszámvr. szerint tagolt eredménykimutatást tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. §  (6)  bek. és 4. sz. melléklet"]
["V.",4,3,"\nAz egyszerűsített éves beszámoló a Számv.tv. szerinti kiegészítő mellékletet tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr.  7. §  (6)  bek."]
["V.",5,null,"\nAmennyiben a következő három mutatóérték közül - az alapítványnál - kettő meghaladta az alábbi határértéket, akkor az alapítvány kettős könyvvitel alapján Számv.tv. szerinti éves beszámolót készített-e?\n - a mérlegfőösszeg az 1200 millió forintot,\n - az alaptevékenységből, valamint a gazdasági-vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege a 2400 millió forintot,\n - az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma az 50 főt.\n",null,"Eszámvr. 8. § (3) bek. \n\n","Eszámvr. 8. § (3) Éves beszámolót köteles készíteni a kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet, ha két egymást követő üzleti évben a mérleg fordulónapján a következő három mutatóérték közül bármelyik kettő meghaladja az alábbi határértékeket:\na) a mérlegfőösszeg az 1200 millió forintot,\nb) az alaptevékenységből, valamint a vállalkozási tevékenységből származó éves bevételének együttes összege a 2400 millió forintot,\nc) az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma az 50 főt."]
["V.",5,0,"\nKívánja kitölteni az éves beszámolóhoz tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["V.",5,1,"\nAz  éves beszámoló a Számv. tv. szerinti mérleget tartalmazta-e?\n",null,"Eszámvr. 7. § (3) bek., (4) bek. c) pont és 8.§ (3a) bek.\n\nSzámv. tv. 19. § (1) bek.","Eszámvr. \n7. §  (3) A beszámoló formáját az egyéb szervezet által folytatott tevékenység, az éves összes bevétel (az alaptevékenység és a vállalkozási tevékenység összes bevételének) nagysága, valamint a könyvvezetés módja határozza meg.\n(4)  c) a Tv. szerinti éves beszámoló.(Számv. tv.)\n8. § (3a) Az éves beszámolóval egyidejűleg üzleti jelentést nem kell készíteni.\nSzámv.tv.19. § (1) Az éves beszámoló mérlegből, eredménykimutatásból és kiegészítő mellékletből áll. "]
["V.",5,2,"\nAz éves beszámoló a  Számv. tv. szerinti eredménykimutatást tartalmazta-e?\n"]
["V.",5,3,"\nAz éves beszámoló a Számv. tv. szerinti kiegészítő mellékletet  tartalmazta-e?\n"]
["V.",6,null,"\nAz alapítvány - főszabály szerint - május 31-ig, dokumentumokkal igazoltan,  gondoskodott-e a beszámoló letétbe helyezéséről, közzétételéről?\n",null,"Eszámvr. 25. §\nCiivil tv. 30. § (1) - (2) bek. ","Eszámvr. \n25. § A civil szervezet a beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt a Civil tv. szerint hozza nyilvánosságra.\nCivil tv. \n30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget.\n"]
["V.",7,null,"Rendelkezik-e az alapítvány a számviteli beszámoló jóváhagyására jogosult testület beszámolót elfogadó határozatával?",null,"\nCivil tv. 30. § (1) bek. ","Civil tv.\n30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.  \n"]
["V.",8,null,"Az alapítvány a beszámolójával egyidejűleg, a jóváhagyott közhasznúsági mellékletet is közzétette-e?",null,"Civil tv. 29. § (3) bek.  \n\nCivil vhr. 12. § és melléklete\n\nEszámvr. 30. § (1)-(4) bek.","Civil tv. 29. § (3) A civil szervezet köteles a beszámolójával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet is készíteni.\nCivil. vhr. 12. § (1)  A civil szervezet és a civil szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége az Ectv. 29. § (3) bekezdésében meghatározott, a közhasznú szervezet, valamint a közhasznú szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége pedig az Ectv. 46. § (1) bekezdésében meghatározott - a beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg elkészített - közhasznúsági mellékletét az e rendelet Mellékletének megfelelő, erre a célra rendszeresített formanyomtatványon készíti el.\nEszámvr.\n30. § (1) A civil szervezet köteles a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.\n(2) A civil szervezet az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon tesz eleget.\n(3) A letétbe helyezett beszámolót, valamint közhasznúsági mellékletet a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben meghatározott módon kell közzétenni, valamint adatainak lekérdezését a Civil Információs Portál számára lehetővé kell tenni.\n(4) Ha a civil szervezet saját honlappal rendelkezik, a közzétételi kötelezettség kiterjed a beszámoló, valamint közhasznúsági melléklet saját honlapon történő elhelyezésére is. A civil szervezet a saját honlapon közzétett adatok folyamatos megtekinthetőségét legalább a közzétételt követő második üzleti évre vonatkozó adatok közzétételéig biztosítja.\n"]
["V.",9,null,"Amennyiben az alapítvány éves bevétele (alaptevékenység és gazdasági-vállalkozási tevékenység bevételeinek összege) az előző két év átlagában meghaladta a 10 millió forintot, a beszámoló készítését legalább mérlegképes könyvelői végzettséggel rendelkező személy végezte-e? ",null,"Eszámvr. 15. § (1) és (2) bek.","Eszámvr. \n15. § (1) Az egyéb szervezet a Tv. 150. § (2) bekezdése szerinti könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével *   \na) olyan természetes személyt köteles megbízni, illetve ezen feladatok végzésére alkalmazni, aki okleveles könyvvizsgálói szakképesítéssel vagy mérlegképes könyvelői szakképesítéssel, illetve az engedélyezés szempontjából mérlegképes könyvelői szakképesítéssel egyenértékű szakképesítéssel (ez utóbbiak a továbbiakban együtt: mérlegképes könyvelői szakképesítés) és a tevékenység ellátására jogosító engedéllyel rendelkezik, vagy aki a Tv. 152/B. § szerinti bejelentést tett, vagy\nb) olyan számviteli szolgáltatást nyújtó társaságot köteles megbízni, amelynek a feladat irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével megbízott tagja, alkalmazottja megfelel az a) pontban meghatározott követelményeknek.\n(2) Mentesül az (1) bekezdésben előírt kötelezettség alól az az egyéb szervezet, amelynél az éves (éves szintre átszámított) (ár)bevétel a tárgyévet megelőző két üzleti év átlagában, ennek hiányában az üzleti évben várhatóan a 10 millió forintot nem haladja meg.\n"]
["V.",10,null,"\nAmennyiben az alapítvány a beszámolóval, valamint a közhasznúsági melléklettel kapcsolatos letétbe helyezési és közzétételi kötelezettségét elmulasztotta, azt egy éven belül pótolta-e ?\n",null,"Civil tv. 30. § (5)  bek.","Civil tv.\n30. § (5) *  Ha a civil szervezet a beszámolóval, valamint közhasznúsági melléklettel kapcsolatos (1)-(3) bekezdés szerinti kötelezettségét elmulasztja és azt egy éven belül nem pótolja, a bíróság a civil szervezetet a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvény 37. § (2) bekezdésében megállapított mértékű pénzbírsággal sújthatja."]
["V.",11,null,"\nAz alapítvány a számviteli beszámolóját leltárral alátámasztotta-e?\n",null,"Számv. tv. 69.§ (1) bek.","Számv. tv. \n69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza – az (5) bekezdés figyelembevételével – a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben.\n\n"]
["V.","11.","1.","\nAz alapítvány leltára tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza-e a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket és forrásokat mennyiségben és értékben?\n",null,"Számv. tv. 69. § (1) bek.","Számv. tv. 69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza - az (5) bekezdés figyelembevételével - a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben"]
["VI. ",null,null," Kiegészítő melléklettel kapcsolatos kérdések"]
[{"$f":"A64","v":"VI. "},1,null,"\nA szervezet elkészítette-e a kiegészítő mellékletet?\n",null,"Számv. tv. 88. § (1) bek. és\n 96. § (4) bek.","Számv. tv. \n88. § (1) A kiegészítő mellékletbe azokat a számszerű adatokat és szöveges magyarázatokat kell felvenni, amelyeket e törvény előír, továbbá mindazokat, amelyek a vállalkozó vagyoni, pénzügyi helyzetének, működése eredményének megbízható és valós bemutatásához a tulajdonosok, a befektetők, a hitelezők számára – a mérlegben, az eredménykimutatásban szereplőkön túlmenően – szükségesek. A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a sajátos tevékenységgel kapcsolatos – más jogszabályban előírt – információkat is.\n96. § (4) Az egyszerűsített éves beszámoló kiegészítő mellékletének a 88. § (4), (4a) és (5) bekezdése, a 89. § (4) bekezdés b) pontja, 89. § (6) bekezdése, a 90. § (2) bekezdése, a 90. § (3) bekezdés a)-c) pontja, a 90. § (7) bekezdése és a 90. § (9) bekezdés a)-e), és g) pontja szerinti adatokat kell tartalmaznia. A 91. § a) pont szerinti adatokból csak a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszámát kell bemutatni.\n"]
[{"$f":"A65","v":"VI. "},1,1,"\nKívánja kitölteni a kiegészítő melléklethez tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["VI. ",2,null,"\nA kiegészítő mellékletben ismertetésre került-e a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszer és annak főbb jellemzői?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",3,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre kerültek-e az alkalmazott értékelési eljárások és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerei?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",4,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e az értékcsökkenés elszámolásának gyakorisága?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",5,null,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e  az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolása?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",5,1,"\nA kiegészítő mellékletben  ismertetésre került-e  az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatása?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4) bek.","Számv. tv. 88. §  (4) A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott - az előző üzleti évtől eltérő - eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat."]
["VI. ",6,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a számviteli politikában meghatározott kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételek, költségek és ráfordítások összege és azok jellege?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (4a) bek.","Számv. tv. 88. §  (4a) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a számviteli politikában meghatározott kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételek, költségek és ráfordítások összegét, azok jellegét"]
["VI. ",7,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e az ellenőrzés során feltárt jelentős összegű hibák eredménye, az eszközök és a források állományára gyakorolt - a mérlegben, az eredménykimutatásban a megfelelő tételeknél összevontan szereplő - hatása, évenkénti megbontásban?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (5) bek.","Számv. tv. 88. §  (5) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az ellenőrzés során feltárt jelentős összegű hibák eredményre, az eszközök és a források állományára gyakorolt - a mérlegben, az eredménykimutatásban a megfelelő tételeknél összevontan szereplő - hatását, évenkénti megbontásban."]
["VI. ",8,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e azon kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletek, amelyek bemutatásáról a számviteli törvény külön nem rendelkezik, ha ezen ügyletek lényegesek és nem a szokásos piaci feltételek között valósultak meg?\n",null,"Számv. tv. 89. § (6) bek.","Számv. tv. 89 § (6) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni azon kapcsolt felekkel lebonyolított ügyleteket, amelyek bemutatásáról e törvény külön nem rendelkezik, ha ezen ügyletek lényegesek és nem a szokásos piaci feltételek között valósultak meg. Ennek során be kell mutatni az ügyletek értékét, a kapcsolt féllel fennálló kapcsolat jellegét és az ügyletekkel kapcsolatos egyéb, a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez szükséges információkat. Az egyedi ügyletekre vonatkozó információk összesíthetők az ügyletek jellege szerint, ha az összesítés nem akadályozza az érintett ügyleteknek a vállalkozó pénzügyi helyzetére gyakorolt hatásának a megítélését."]
["VI. ",9,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezetnél a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak folyósított előlegek és kölcsönök összege, a nevükben vállalt garanciák, csoportonként összevontan, a kamat, a lényeges egyéb feltételek, a visszafizetett összegek és a visszafizetés feltételei egyidejű közlésével?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. b) pont","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) gazdasági társaságnál a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak folyósított előlegek és kölcsönök összegét, a nevükben vállalt garanciákat, csoportonként összevontan, a kamat, a lényeges egyéb feltételek, a visszafizetett összegek és a visszafizetés feltételei egyidejű közlésével;"]
["VI. ",10,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",11,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",12,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek. ","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",13,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",14,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni kötelezettség?\n",null,"Számv. tv. 90. § (2) bek.","Számv. tv. 90 § (2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)"]
["VI. ",15,null,"\nBemutatásra került-e a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összege, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év; azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját"]
["VI. ",16,null,"\nBemutatásra került-e a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összege, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év; azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját"]
["VI. ",17,null,"\nBemutatásra került-e azoknak a pénzügyi kötelezettségeknek a teljes összege, amelyek a pénzügyi helyzet értékelése szempontjából jelentőséggel bírnak, de amelyek a mérlegben nem jelennek meg, különös tekintettel a jövőbeni nyugdíjfizetési, végkielégítési kötelezettségek, valamint a kapcsolt vállalkozásokkal szembeni kötelezettségek összegére?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. b) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) azoknak a pénzügyi kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek a pénzügyi helyzet értékelése szempontjából jelentőséggel bírnak, de amelyek a mérlegben nem jelennek meg, különös tekintettel a jövőbeni nyugdíjfizetési, végkielégítési kötelezettségek, valamint a kapcsolt vállalkozásokkal szembeni kötelezettségek összegére"]
["VI. ",18,null,"\nBemutatásra került-e azon mérlegen kívüli tételek és mérlegben nem szereplő megállapodások jellege, üzleti célja és pénzügyi kihatásai, amelyek bemutatásáról a számviteli törvény külön nem rendelkezik, ha e tételekből és megállapodásokból származó kockázatok vagy előnyök lényegesek, és bemutatásuk szükséges a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. c) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nc) azon mérlegen kívüli tételek és mérlegben nem szereplő megállapodások jellegét, üzleti célját és pénzügyi kihatásait, amelyek bemutatásáról e törvény külön nem rendelkezik, ha e tételekből és megállapodásokból származó kockázatok vagy előnyök lényegesek, és bemutatásuk szükséges a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez"]
["VI. ",19,null,"\nA szervezet alkalmazta-e a Számv. tv. 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelést?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek.","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl\n- a jogszabály további pontjait lásd alább -"]
["VI. ",19,1,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e az általános értékelési eljárásokkal számított piaci érték (jelenérték) esetén alkalmazott feltételek (így különösen: a diszkonttényező, a várható osztaléknövekedési ráta, a belső megtérülési ráta, az effektív hozam, az alternatív befektetés hozam)?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\na) az általános értékelési eljárásokkal számított piaci érték (jelenérték) esetén alkalmazott feltételeket (így különösen: a diszkonttényezőt, a várható osztaléknövekedési rátát, a belső megtérülési rátát, az effektív hozamot, az alternatív befektetés hozamát),\n"]
["VI. ",19,2,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a számított piaci érték meghatározásánál figyelembe vett tényezők?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. b) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nb) a számított piaci érték meghatározásánál figyelembe vett tényezőket,"]
["VI. ",19,3,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a valós értékelés értékelési különbözetének nagysága, tárgyévi változása, valamint az, hogy az eredményben, illetve a saját tőkében mekkora összeg került elszámolásra?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. c) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nc) a valós értékelés értékelési különbözetének nagyságát, tárgyévi változását, valamint azt, hogy az eredményben, illetve a saját tőkében mekkora összeg került elszámolásra,"]
["VI. ",19,4,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a pénzügyi instrumentumok csoportjai és valós értékük?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. d) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nd) a pénzügyi instrumentumok csoportjait és valós értékét,"]
["VI. ",19,5,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a származékos ügyletek csoportjai és azok nagysága (szerződés szerinti értéken), lejárati ideje, valamint a cash-flow-ra és az eredményre gyakorolt várható hatása (valós érték)?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. e) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\ne) a származékos ügyletek csoportjait, nagyságát (szerződés szerinti értéken), lejárati idejét, valamint a cash-flow-ra és az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét),"]
["VI. ",19,6,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a valós értékelés értékelési tartalékának tárgyévi változása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. g) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\ng) a valós értékelés értékelési tartalékának tárgyévi változását,"]
["VI. ",20,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszáma, bérköltsége és személyi jellegű egyéb kifizetései állománycsoportonként, valamint a bérjárulékok jogcímenként megbontva?\n",null,"Számv. tv. 91. § a) pont","Számv. tv. 91. § A kiegészítő mellékletben meg kell adni:  \na) a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos létszámát, bérköltségét és személyi jellegű egyéb kifizetéseit állománycsoportonként, valamint a bérjárulékokat jogcímenként megbontva;"]
["VI. ",21,null,"\nA szervezet élt-e az értékhelyesbítés lehetőségével?\n",null,"Számv. tv. 59. § (1) bek. és 96. § (4a) bek. ","Számv. tv. \n59. § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az értékhelyesbítések nyitó értékét, növekedését, csökkenését, záró értékét legalább vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, ingatlanok, ideértve az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogokat is, műszaki berendezések, gépek, járművek, továbbá egyéb berendezések, felszerelések, járművek, tenyészállatok, tartós tulajdoni részesedést jelentő befektetések részletezésben. A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elveit és módszereit.\n96. § (4a) Ha az egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, akkor a kiegészítő mellékletben be kell mutatnia az 58. § (1) bekezdése és az 59. § (1) bekezdése szerinti adatokat."]
["VI. ",21,1,"\nA kiegészítő mellékletben ismertetésre került-e a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elvei és módszerei?\n",null,"Számv. tv. 59. § (1) bek.és 96. § (4a) bek. ","Számv. tv. \n59. § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az értékhelyesbítések nyitó értékét, növekedését, csökkenését, záró értékét legalább vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, ingatlanok, ideértve az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogokat is, műszaki berendezések, gépek, járművek, továbbá egyéb berendezések, felszerelések, járművek, tenyészállatok, tartós tulajdoni részesedést jelentő befektetések részletezésben. A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elveit és módszereit.\n96. § (4a) Ha az egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, akkor a kiegészítő mellékletben be kell mutatnia az 58. § (1) bekezdése és az 59. § (1) bekezdése szerinti adatokat.\n"]
["VI. ",22,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a beszámoló mérleg tételeinek összegét és tartalmát, amennyiben azok jelentősnek minősültek?\n",null,"Számv. tv. 96. § (3a) bek.","Számv. tv. 96. § (3a) A (2) és (3) bekezdés alkalmazása során összevont, arab számmal jelölt tételek összegét, azok tartalmát külön-külön be kell mutatni a kiegészítő mellékletben, amennyiben azok jelentősnek minősülnek."]
["VI. ",23,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a beszámoló eredménykimutatás tételeinek összegét és tartalmát, amennyiben azok jelentősnek minősültek?\n",null,"Számv. tv. 96. § (3a) bek.","Számv. tv. 96. § (3a) A (2) és (3) bekezdés alkalmazása során összevont, arab számmal jelölt tételek összegét, azok tartalmát külön-külön be kell mutatni a kiegészítő mellékletben, amennyiben azok jelentősnek minősülnek."]
["VI. ",24,null,"\nA következő blokkban az éves beszámolóhoz kapcsolódó kiegészítő mellékletre vonatkozó olyan kérdések szerepelnek, melyek az egyszerűsített éves beszámolóhoz kapcsolódó kiegészítő melléklet tartalmán túli követelményekre kérdeznek rá, a konszolidációs kötelezettség miatti információk kivételével. Kívánja ezeket a kérdéseket is megválaszolni?\n"]
["VI. ",25,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegek támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban?\n",null,"Számv. tv. 93. § (3) bek.\n","Számv. tv. 93 §\n(3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat. Ha jogszabály erről külön rendelkezik, további információkat kell a kiegészítő mellékletben megadni annak érdekében, hogy a támogatások felhasználásának és az államháztartás alrendszereihez tartozó vagyon használatának nyilvánossága biztosított és ellenőrizhető legyen.\n"]
["VI. ",26,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó adatok?\n",null,"Számv. tv. 93. § (3) bek.\n","Számv. tv. 93 §\n(3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat. Ha jogszabály erről külön rendelkezik, további információkat kell a kiegészítő mellékletben megadni annak érdekében, hogy a támogatások felhasználásának és az államháztartás alrendszereihez tartozó vagyon használatának nyilvánossága biztosított és ellenőrizhető legyen.\n"]
["VI. ",27,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e a legalább a Számv. tv. 7.számú melléklet szerinti cash flow kimutatást?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (6) bek.","Számv. tv. 88. §  (6) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell legalább a 7. számú melléklet szerinti tartalmú cash flow-kimutatást is."]
["VI. ",28,null,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor erre a kötelezettségre kiemelten és egyértelműen van-e utalás a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. a) pont","Számv. tv. 88. §  (8)  Ha e törvény, illetve más jogszabály előírása szerint a vállalkozónál a könyvvizsgálat kötelező, akkor\na) erre a kötelezettségre a beszámoló kiegészítő mellékletében kiemelten és egyértelműen utalni kell, továbbá\n"]
["VI. ",28,1,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor bemutatásra került-e a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díj?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. b) pont","Számv. tv. 88. §  (8)  Ha e törvény, illetve más jogszabály előírása szerint a vállalkozónál a könyvvizsgálat kötelező, akkor\nb) a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díjat, valamint a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjakat külön-külön összesítve."]
["VI. ",28,2,"\nAbban az esetben ha a szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat, akkor bemutatásra kerültek-e  a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjak külön-külön összesítve?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (8) bek. b) pont","Számv. tv. 88. §  (8) Ha e törvény, illetve más jogszabály előírása szerint a vállalkozónál a könyvvizsgálat kötelező, akkor\nb) a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díjat, valamint a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjakat külön-külön összesítve."]
["VI. ",29,null,"\nKiegészítő mellékletében feltüntette-e a szervezet annak a felelős személynek a nyilvános adatait, aki  meg volt bízva a könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, az éves beszámoló elkészítésével?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (9) bek.","Számv. tv. 88. §  (9)  Ha a vállalkozóra vonatkozik a 151. § (1) bekezdés szerinti kötelezettség, a kiegészítő mellékletben fel kell tüntetni a könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításáért, vezetéséért felelős személy - a 151. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásban szereplő - nyilvános adatait."]
["VI. ",30,null,"\nA mérleghez és az eredménykimutatáshoz kapcsolódó adatokat, magyarázatokat a kiegészítő mellékletben abban a sorrendben mutatták-e be, ahogyan a tételek a mérlegben és az eredménykimutatásban szerepelnek?\n",null,"Számv. tv. 88. §  (10) bek.","Számv. tv. 88. §  (10)  A kiegészítő mellékletben szereplő, a mérleghez és az eredménykimutatáshoz kapcsolódó adatokat, magyarázatokat abban a sorrendben kell bemutatni, ahogyan a tételek a mérlegben és az eredménykimutatásban szerepelnek."]
["VI. ",31,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő szervezetnek egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozása?\n",null,"Számv. tv. 89 § (1) bek. d) pont","Számv. tv. 89 § (1)  A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:\nd) minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő vállalkozónak egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozása."]
["VI. ",32,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezetnél a vezető tisztségviselők,  a felügyelő bizottság tagjainak tevékenységükért az üzleti év után járó járandóság összege, csoportonként összevontan?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. a) pont","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) gazdasági társaságnál a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak tevékenységükért az üzleti év után járó járandóság összegét, csoportonként összevontan;"]
["VI. ",33,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a szervezet korábbi vezető tisztségviselőivel,  felügyelő bizottsági tagjaival szembeni nyugdíjfizetési kötelezettség teljes összege, csoportonként összevontan?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. c) pont","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nc) a gazdasági társaság korábbi vezető tisztségviselőivel, igazgatósági, felügyelő bizottsági tagjaival szembeni nyugdíjfizetési kötelezettség teljes összegét, csoportonként összevontan;\n"]
["VI. ",34,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepel-e minden olyan, a szervezet képviseletére jogosult személynek a neve és lakóhelye, aki az éves beszámolót köteles aláírni?\n",null,"Számv. tv. 89. § (4) bek. d) pont","Számv. tv. 89 § (4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nd) minden olyan, a vállalkozó képviseletére jogosult személynek a nevét és lakóhelyét, aki az éves beszámolót köteles aláírni."]
["VI. ",35,null,"\nA szervezet a kiegészítő mellékletben megadta-e a székhelyének és - ha beszámolóját interneten is közzéteszi - internetes honlapjának pontos címét, elérhetőségét?\n",null,"Számv. tv. 89. § (5) bek.","Számv. tv. 89 § (5)  A kiegészítő mellékletben meg kell adni a vállalkozó székhelyének és - ha beszámolóját és a kapcsolódó üzleti jelentést interneten is közzéteszi - internetes honlapjának pontos címét, elérhetőségét."]
["VI. ",36,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a bevételek aktív időbeli elhatárolásának a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \na) a bevételek aktív időbeli elhatárolásának,\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VI. ",37,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a halasztott ráfordításoknak a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. b) pont","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nb) a halasztott ráfordításoknak,\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VI. ",38,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolásának a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. c) pont","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nc) a költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolásának,\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VI. ",39,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e a halasztott bevételeknek a jelentősebb összegei, azok időbeli alakulása?\n",null,"Számv. tv. 90. § (1) bek. d) pont","Számv. tv. 90 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nd) a halasztott bevételeknek\na jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását."]
["VI. ",40,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a lekötött tartalék jogcímek szerint megbontva?\n",null,"Számv. tv. 90. § (3) bek. d) pont","Számv. tv. 90 § (3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nd) a lekötött tartalékot jogcímek szerint megbontva."]
["VI. ",41,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazza-e mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (4)  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\na) mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben. Ezeken belül külön kell bemutatni ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati idejét, szerződés szerinti értékét (kötési árát, árfolyamát), az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét, ha az megállapítható), a cash-flowra gyakorolt várható hatását, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben;\n"]
["VI. ",41,1,"\nHa igen, akkor bemutatásra kerület-e ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati ideje, szerződés szerinti értéke (kötési ár, árfolyam), az eredményre gyakorolt várható hatása (valós értéke, ha az megállapítható), a cash flow-ra gyakorolt várható hatása, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. a) pont","Számv. tv. 90 § (4)  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\na)  mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben. Ezeken belül külön kell bemutatni ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati idejét, szerződés szerinti értékét (kötési árát, árfolyamát), az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét, ha az megállapítható), a cash-flowra gyakorolt várható hatását, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben;\n"]
["VI. ",42,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a bekerülési értéken értékelt befektetett pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének a valós értéket jelentősen meghaladó összege esetén azok könyv szerinti értéke és valós értéke, valamint annak indoklása, hogy miért nem számolták el az értékvesztést, ideértve a bizonyítékot annak a feltételezésnek az igazolására, hogy legalább a könyv szerinti érték meg fog térülni?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. b) pont","Számv. tv. 90 § (4)  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\nb)  a bekerülési értéken értékelt befektetett pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének a valós értéket jelentősen meghaladó összege esetén azok könyv szerinti értékét és valós értékét, valamint annak indoklását, hogy miért nem számolták el az értékvesztést, ideértve a bizonyítékot annak a feltételezésnek az igazolására, hogy legalább a könyv szerinti érték meg fog térülni;\n"]
["VI. ",43,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a tárgyévben lezárt származékos ügyletek eredménye és cash flow-ra gyakorolt hatása ügyletfajtánként, fedezeti és nem fedezeti ügylet, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (4) bek. c) pont","Számv. tv. 90 § (4)  A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:\nc) a tárgyévben lezárt származékos ügyletek eredményét és cash-flowra gyakorolt hatását ügyletfajtánként, fedezeti és nem fedezeti ügylet, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben."]
["VI. ",44,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a hátrasorolt eszközök értéke jogcímek szerinti részletezésben?\n",null,"Számv. tv. 90. § (5) bek.","Számv. tv. \n90 § (5) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a hátrasorolt eszközök értékét jogcímek szerinti részletezésben.\n3. § (8) 19. hátrasorolt eszköz: az a követelés, illetve hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely az adósnál, illetve az értékpapír kibocsátójánál hátrasorolt kötelezettségnek minősül, és amely felett az adós, illetve az értékpapír kibocsátó felszámolása, csődje esetén csak a többi hitelező kielégítése után lehet rendelkezni, illetve kiegyenlíteni; "]
["VI. ",45,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a saját tőke elemeinek üzleti éven belüli változása, annak okai, különös tekintettel a jegyzett tőke változásaira?\n",null,"Számv. tv. 90. § (6) bek.","Számv. tv. 90 § (6)  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a saját tőke elemeinek üzleti éven belüli változását, annak okait, különös tekintettel a jegyzett tőke változásaira. Ismertetni kell azt is, hogy a jegyzett tőkéből milyen értéket képvisel és hogyan változott az anyavállalat, a leányvállalat(ok), közös vezetésű vállalkozás(ok), társult vállalkozás(ok) által jegyzett összeg."]
["VI. ",46,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a  fedezeti ügyletek hatékonysága, bemutatva azt, hogy a tárgyévi eredményben, illetve a saját tőkében mekkora veszteséget (illetve nyereséget) ellentételeztek, amelyek ezáltal nem jelentek meg a mérlegben és az eredménykimutatásban?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. f) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nf) a fedezeti ügyletek hatékonyságát, bemutatva azt, hogy a tárgyévi eredményben, illetve a saját tőkében mekkora veszteséget (illetve nyereséget) ellentételeztek, amelyek ezáltal nem jelentek meg a mérlegben és az eredménykimutatásban,"]
["VI. ",47,null,"\n A kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésről a valós értéken történő értékelésre való áttérés, illetve a valós értéken történő értékelésről a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésre való áttérés hatása a tárgyévi eredményre, valamint ehhez kapcsolódóan az áttérést megelőző üzleti évi beszámoló adatainak az áttérés szerinti átrendezése az összehasonlíthatóság érdekében?\n",null,"Számv. tv. 90. § (9) bek. h) pont","Számv. tv. 90 § (9) A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:\nh) a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésről a valós értéken történő értékelésre való áttérés, illetve a valós értéken történő értékelésről a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésre való áttérés hatását a tárgyévi eredményre, valamint ehhez kapcsolódóan az áttérést megelőző üzleti évi beszámoló adatainak az áttérés szerinti átrendezését az összehasonlíthatóság érdekében."]
["VI. ",48,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e azok az összegek, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek? \n",null,"Számv. tv. 91. § c) pont","Számv. tv. 91. §  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nc) azokat az összegeket, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek; ha a tétel átmeneti jellegű, a jövőbeni hatást is be kell mutatni;"]
["VI. ",48,1,"\nAbban az esetben ha a tétel(ek) átmeneti jellegű(ek), a jövőbeni hatás(uk) is bemutatásra került-e?\n",null,"Számv. tv. 91. § c) pont","Számv. tv. 91. §  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nc) azokat az összegeket, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek; ha a tétel átmeneti jellegű, a jövőbeni hatást is be kell mutatni;"]
["VI. ",49,null,"\nA kiegészítő mellékletben szerepelnek-e azon egyéb bevételek és egyéb ráfordítások, illetve pénzügyi műveletek bevételei és ráfordításai tételei melyeknek számszerűsített hatása van a társasági adóra, és jelentős összegűek?\n",null,"Számv. tv. 91. § d) pont","Számv. tv. 91. §  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\nd) azon egyéb bevételek és egyéb ráfordítások, illetve pénzügyi műveletek bevételei és ráfordításai tételeinek társasági adóra gyakorolt számszerűsített hatását, amelyek jelentős összegűek;"]
["VI. ",50,null,"\nA kiegészítő mellékletben  összeghatártól függetlenül szerepelnek-e azok a tételek, amelyek tőkeműveletekhez, illetve átalakuláshoz, egyesüléshez, szétváláshoz kapcsolódnak?\n",null,"Számv. tv. 91. § e) pont","Számv. tv. 91. § *  A kiegészítő mellékletben meg kell adni:\ne) összeghatártól függetlenül azokat a tételeket, amelyek tőkeműveletekhez, illetve átalakuláshoz, egyesüléshez, szétváláshoz kapcsolódnak."]
["VI. ",51,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e legalább a mérlegtételek szerinti bontásban az immateriális javak, a tárgyi eszközök nyitó bruttó értéke, annak növekedése, csökkenése, záró bruttó értéke, külön az átsorolások, továbbá a halmozott értékcsökkenés nyitó értéke, tárgyévi növekedése, csökkenése, záró értéke, külön az átsorolások, a tárgyévi értékcsökkenési leírás összege?\n",null,"Számv. tv. 92. § (1) bek.","Számv. tv. 92 § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az immateriális javak, a tárgyi eszközök nyitó bruttó értékét, annak növekedését, csökkenését, záró bruttó értékét, külön az átsorolásokat, továbbá a halmozott értékcsökkenés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, csökkenését, záró értékét, külön az átsorolásokat, a tárgyévi értékcsökkenési leírás összegét legalább a mérlegtételek szerinti bontásban."]
["VI. ",52,null,"\nA kiegészítő mellékletben a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben bemutatták-e az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel? \n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
[{"$f":"A129","v":"VI. "},52,1,"\nA kiegészítő mellékletben a Számv. tv. 92. § (1) bekezdés szerinti részletezésben bemutatták-e a terven felüli értékcsökkenés és a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összegét?\n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
["VI. ",53,null,"\nA jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenést, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertették-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 92. § (2) bek.","Számv. tv. 92 § (2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell."]
["VI. ",54,null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a befektetett pénzügyi eszközök értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. a) pont","Számv. tv. 92 § (3)  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\na) a befektetett pénzügyi eszközök,\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.\n"]
["VI. ",55,null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a készletek értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. b) pont","Számv. tv. 92 § (3)  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nb) a készletek,\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.\n"]
["VI. ",56,null,"\nBemutatták-e a kiegészítő mellékletben a forgóeszközök között kimutatott értékpapírok értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit?\n",null,"Számv. tv. 92. § (3) bek. c) pont","Számv. tv. 92 § (3)  A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:\nc) a forgóeszközök között kimutatott értékpapírok\nértékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit."]
["VI. ",57,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazta-e az exportértékesítés árbevételét termékexport és szolgáltatásexport szerinti, az importbeszerzés értékét termékimport és szolgáltatásimport szerinti tagolásban, továbbá az Európai Unió, valamint más, az Európai Unión kívüli országok szerinti, illetve ezen belül földrajzilag elhatárolt piacok szerinti bontásban?\n",null,"Számv. tv. 93. § (1) bek. a) pont","Számv. tv. 93 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \na)  az exportértékesítés árbevételét termékexport és szolgáltatásexport szerinti, az importbeszerzés értékét termékimport és szolgáltatásimport szerinti tagolásban, továbbá az Európai Unió, valamint más, az Európai Unión kívüli országok szerinti, illetve ezen belül földrajzilag elhatárolt piacok szerinti bontásban (a földrajzi elkülönítést a vállalkozó gazdálkodása sajátosságainak figyelembevételével alakítja ki)"]
["VI. ",58,null,"\nA kiegészítő melléklet tartalmazta-e az értékesítés nettó árbevételét főbb tevékenységenkénti megbontásban, amennyiben az egyes tevékenységek, szolgáltatások jelentősen különböznek egymástól?\n",null,"Számv. tv. 93. § (1) bek. b) pont","Számv. tv. 93 § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:  \nb)  az értékesítés nettó árbevételét főbb tevékenységenkénti megbontásban, amennyiben az egyes tevékenységek, szolgáltatások jelentősen különböznek egymástól."]
["VI. ",59,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a környezet védelmét közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök  Számv. tv. 92. § (1) bekezdése szerint részletezett adatai?\n",null,"Számv. tv.  94. § (1) bek.","Számv. tv. 94. § (1) A környezet védelmét közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök - 92. § (1) bekezdése szerint - részletezett adatait a kiegészítő mellékletben külön be kell mutatni.  "]
["VI. ",60,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok nyitó és záró készletének mennyiségi és értékadatai, a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok mennyiségének és értékének tárgyévi növekedése és csökkenése a vonatkozó jogszabály szerinti veszélyességi osztályok alapján?\n",null,"Számv. tv. 94. § (2) bek.","Számv. tv. 94. § (2) A kiegészítő mellékletben a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok nyitó és záró készletének mennyiségi és értékadatait, a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok mennyiségének és értékének tárgyévi növekedését és csökkenését a vonatkozó jogszabály szerinti veszélyességi osztályok alapján kell bemutatni."]
["VI. ",61,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra került-e jogcímenként elkülönítetten a környezetvédelmi kötelezettségek, a környezet védelmét szolgáló jövőbeni költségek fedezetére a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben képzett céltartalék összege, továbbá a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben környezetvédelemmel kapcsolatosan elszámolt költségek összege, valamint a kötelezettségek között ki nem mutatott környezetvédelmi, helyreállítási kötelezettségek várható összege?\n",null,"Számv. tv. 94. § (3) bek.","Számv. tv. 94. § (3) A kiegészítő mellékletben - jogcímenként elkülönítetten - be kell mutatni a környezetvédelmi kötelezettségek, a környezet védelmét szolgáló jövőbeni költségek fedezetére a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben képzett céltartalék összegét, továbbá a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben környezetvédelemmel kapcsolatosan elszámolt költségek összegét, valamint a kötelezettségek között ki nem mutatott környezetvédelmi, helyreállítási kötelezettségek várható összegét."]
["VI. ",62,null,"\nA kiegészítő mellékletben bemutatásra kerültek-e a külföldi telephelyek főbb adatai telephelyenként külön-külön, így különösen azok megnevezése, címe, befogadó országa, a működéshez tartósan rendelkezésre bocsátott eszközök értéke, a külföldi gazdálkodásból származó követelések és kötelezettségek, a külföldi gazdálkodásból származó adózott eredmény és a külföldön befizetett főbb adók összege?\n",null,"Számv. tv. 94/A. § ","Számv. tv. 94/A. § A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a külföldi telephelyek főbb adatait telephelyenként külön-külön, így különösen azok megnevezését, címét, befogadó országát, a működéshez tartósan rendelkezésre bocsátott eszközök értékét, a külföldi gazdálkodásból származó követelések és kötelezettségek, a külföldi gazdálkodásból származó adózott eredmény és a külföldön befizetett főbb adók összegét."]
["VI. ",63,null,"\nA kiegészítő mellékletben a mérleg és az eredménykimutatás adatai tartalmukat tekintve az előző időszaki adatokkal összehasonlíthatók-e?\n ",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["VI. ",63,1,"\nHa az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor a kiegészítő mellékletben indoklásra és bemutatásra került-e annak az oka?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell."]
["VI. ",64,null,"\nAz előző üzleti év(ek) éves beszámolójában jelentős összegű hiba megállapítása esetén  - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett bemutatták-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["VI. ",64,1,"\nHa igen, akkor a mérlegben és az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek-e az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok?\n",null,"Számv. tv. 19. § (3) bek.","Számv. tv. 19. § (3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti - módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."]
["VI. ",65,null,"\nAbban az esetben, ha egy eszköz vagy kötelezettség a mérleg több tételében is elhelyezhető, illetve ha egy adott eszköz vagy kötelezettség minősítése az egyik üzleti évről a másikra megváltozott, akkor az alkalmazott megoldás számszerűsítve, az összetartozás, az összehasonlíthatóság tételhivatkozásaival bemutatásra került-e a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 19. § (4) bek.","Számv. tv. 19. § (4) Ha egy eszköz vagy kötelezettség a mérleg több tételében is elhelyezhető, illetve ha egy adott eszköz vagy kötelezettség minősítése az egyik üzleti évről a másikra megváltozik, akkor az alkalmazott megoldást a kiegészítő mellékletben számszerűsítve, az összetartozás, az összehasonlíthatóság tételhivatkozásaival meg kell adni."]
["VI. ",66,null,"\nAbban az esetben, ha a szervezet az egymást követő két üzleti évben nem azonos változat szerint készítette a mérleget, akkor megindokolta-e az egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben?\n",null,"Számv. tv. 22. § (1) bek.","Számv. tv. 22. § (1) A mérleg tagolását az 1. számú melléklet tartalmazza, \"A\", illetve \"B\" változatban. A vállalkozó az \"A\", illetve \"B\" változat közül választhat. Amennyiben azonban a vállalkozó az egymást követő üzleti évben nem azonos változat szerint készíti a mérleget, biztosítania kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. Egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben indokolni kell"]
["VI. ",67,null,"\nAbban az esetben, ha a szervezet az egymást követő két üzleti évben nem azonos változat szerint készítette a mérleget, akkor a kiegészítő mellékletben biztosítva volt-e, hogy a tárgyév adatai az előző üzleti év adataival összehasonlíthatók legyenek?\n",null,"Számv. tv. 22. § (1) bek.","Számv. tv. 22. § (1) A mérleg tagolását az 1. számú melléklet tartalmazza, \"A\", illetve \"B\" változatban. A vállalkozó az \"A\", illetve \"B\" változat közül választhat. Amennyiben azonban a vállalkozó az egymást követő üzleti évben nem azonos változat szerint készíti a mérleget, biztosítania kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. Egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben indokolni kell"]
["VII.",null,null,"Számviteli politikára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A148","v":"VII."},1,null,"\nA szervezet képviseletére jogosult gondoskodott-e a számviteli politika elkészítéséről, módosításáról, hatályba léptetéséről?\n",null,"Számv. tv.   14. § (3) és (12)  bek.","Számv.tv.\n14. § (3)A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát.  \n(12)   A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
[{"$f":"A149","v":"VII."},1,1,"\nA számviteli politikán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["VII.",2,null,"\nA szervezet a számviteli politkában rögzítette-e az adottságainak és körülményeinek leginkább megfelelő, a törvényi előírások végrehajtását biztosító módszereket, eszközöket?\n",null,"Számv. tv. 14. § (3)  bek.\n","Számv. tv. 14. § (3) A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát.   \n\n"]
["VII.",3,null,"\nTartalmazta-e a számviteli politika, hogy a szervezet a számviteli elszámolás, értékelés szempontjából mit tekint  \n- jelentősnek, nem jelentősnek, \n- lényegesnek, nem lényegesnek, \n- kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételnek, költségnek, ráfordításnak, továbbá \nmeghatározta-e azt, hogy a törvényben biztosított választási, minősítési lehetőségek közül melyeket, milyen feltételek fennállása esetén alkalmaz, az alkalmazott gyakorlatot milyen okok miatt kell megváltoztatni?\n",null,"Számv. tv.   14. § (4)  bek.","Számv. tv. 14. § (4)  A számviteli politika keretében írásban rögzíteni kell - többek között - azokat a gazdálkodóra jellemző szabályokat, előírásokat, módszereket, amelyekkel meghatározza, hogy mit tekint a számviteli elszámolás, az értékelés szempontjából lényegesnek, jelentősnek, nem lényegesnek, nem jelentősnek, kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételnek, költségnek, ráfordításnak továbbá meghatározza azt, hogy a törvényben biztosított választási, minősítési lehetőségek közül melyeket, milyen feltételek fennállása esetén alkalmaz, az alkalmazott gyakorlatot milyen okok miatt kell megváltoztatni.\n"]
["VIII.",null,null,"Az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatára vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A153","v":"VIII."},1,null,"\nA szervezet elkészítette-e az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5) a) pont és (11) bek.\n","Számv. tv. 14. § \n(5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:\na) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n(11)  Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)–(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni.\n\n"]
[{"$f":"A154","v":"VIII."},1,1,"\nAz  eszközök és a források  leltárkészítési és leltározási szabályzatát a gazdálkodó képviseletére jogosult személy hatályba léptette-e? \n",null,"Számv. tv. 14. § (5) bek. a) pont és (12) bek.\n","Számv. tv. 14. §\n(5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:\na) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
["VIII.",1,2,"\nAz eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["VIII.",2,null,"\nKívánja kitölteni az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatához tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["VIII.",2,1,"\nA számviteli politika, vagy a számviteli politika keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata a szervezet adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelően tartalmazza-e az év végi záráshoz, a beszámoló készítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltár összeállításának kötelezettségét, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza a szervezet mérlegfordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben?\n",null,"Számv. tv. 14. § (3) bek. és (5) bek. a) pont, \n69. § (1) bek.","Számv. tv. \n14. § (3) A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát. \n(5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: a) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;\n69. § (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza - az (5) bekezdés figyelembevételével - a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben"]
["VIII.",3,1,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy  ha a számviteli alapelvnek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárába bekerülő adatok valódiságáról a szabályzatban meghatározott időszakonként, de legalább három évente mennyiségi felvétellel köteles meggyőződni?\n",null,"Számv. tv. 69. § (3) bek.","Számv. tv. 69. § (3) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és azt az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában meghatározott időszakonként, de legalább háromévente mennyiségi felvétellel, illetve minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["VIII.",3,2,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy  ha a számviteli alapelvnek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vagy nem folyamatosan vezet, a mérlegtételeket alátámasztó leltárba bekerülő adatok valódiságáról, a szervezet mennyiségi felvétellel történő leltározással köteles meggyőződni, az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan?\n",null,"Számv. tv. 69. § (4) bek.","Számv. tv. 69. § (4) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vezet, vagy e nyilvántartást nem folyamatosan vezeti, akkor a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó leltározást mennyiségi felvétellel, illetve a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["VIII.",4,null,"\nA szervezet az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatban az adottságainak, körülményeinek megfelelően rögzítette-e, hogy minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell a leltárba bekerülő adatok valódiságáról meggyőződni?\n",null,"Számv. tv. 69. § (3)-(4) bek.\n","Számv. tv. 69. §\n (3) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és azt az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában meghatározott időszakonként, de legalább háromévente mennyiségi felvétellel, illetve minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie.\n(4) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vezet, vagy e nyilvántartást nem folyamatosan vezeti, akkor a leltárba bekerülő adatok valódiságáról - a leltár összeállítását megelőzően - leltározással köteles meggyőződni, és az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó leltározást mennyiségi felvétellel, illetve a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt - letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó - eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie."]
["VIII.",5,1,"\nRendelkezett-e az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzat a szervezet adottságainak és körülményeinek megfelelően, a szükség esetén készített közbenső mérleg összeállításának alapját képező leltározási kötelezettségről, és annak tartalmi követelményeiről?\n ",null,"Számv. tv. 21. § (2)-(3) bek.","Számv. tv. 21. § \n(2) A közbenső mérleget - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - a fordulónapra vonatkozó analitikus és főkönyvi nyilvántartások adatai alapján, a mérlegtételek üzleti év végi értékelésére vonatkozó előírásainak figyelembevételével, eredménykimutatással alátámasztottan, utólag is ellenőrizhető módon - leltár alapján - kell összeállítani.\n(3) A leltárnak tartalmaznia kell az analitikus, illetve a főkönyvi nyilvántartásokból az eszközöknek és a forrásoknak a közbenső mérleg fordulónapjára vonatkozó adatait, továbbá azoknak az üzleti év végi értékelése során alkalmazandó korrekcióit (terven felüli értékcsökkenés, értékvesztés elszámolás, céltartalékképzés, időbeli elhatárolások), az azokat alátámasztó számításokat."]
["VIII.",5,2,"\nRendelkezett-e a szervezet számviteli politikája vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata a közbenső mérleg és az annak alátámasztására készített leltár könyvvizsgálói felülvizsgálatáról, ha arra saját döntése vagy a számviteli törvény szerint a szervezet kötelezett?\n",null,"Számv. tv. 21. § (5) bek.","Számv. tv. 21. §\n(5)  Amennyiben a vállalkozónál a könyvvizsgálat a 155. § szerint kötelező, a könyvvizsgálati kötelezettség a jogszabály által előírt közbenső mérlegre is vonatkozik.\n"]
["VIII.",6,null,"\nRendelkezett-e a szervezet számviteli politikája vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata arról, hogy a leltár tételek értékelését a Számv. tv. előírásainak figyelembevételével az eszközök és a források értékelési szabályzata alapján kell elvégezni?\n ",null,"Számv. tv. 15. § (3) bek., 16. § (1) bek., 46. § (3) bek., 58. § (1) bek.","Számv. tv. \n15. § (3) A könyvvitelben rögzített és a beszámolóban szereplő tételeknek a valóságban is megtalálhatóknak, bizonyíthatóknak, kívülállók által is megállapíthatóknak kell lenniük. Értékelésük meg kell, hogy feleljen az e törvényben előírt értékelési elveknek és az azokhoz kapcsolódó értékelési eljárásoknak (a valódiság elve).\n16. § (1) Az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvvezetés és a beszámoló elkészítése során egyedileg kell rögzíteni és értékelni (az egyedi értékelés elve). A beszámoló elkészítése során - a (3)-(5) bekezdésben és a 46. § (3) bekezdésében foglaltak alapján - az egyedi értékelés elve e törvény szerinti esetekben sajátosan érvényesülhet. \n46. § (3)  Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n58. § (1) Amennyiben a vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, illetve kötelező az 57. § (2) bekezdése szerinti visszaírás, akkor a piaci értékelésbe bevont, illetve a visszaírással érintett eszközök esetében a leltárnak - többek között - tartalmaznia kell:  \na) az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értékét;\nb) az egyedi eszköznek e törvény szerint elszámolt értékcsökkenéssel, értékvesztéssel csökkentett, a (2) bekezdés szerinti visszaírással növelt bekerülési értékét (könyv szerinti nettó értékét);\nc) az a)-b) pontok szerinti értékek különbözetét.\n"]
["VIII.",7,null,"\nRögzítették-e a szervezet számviteli politikájában vagy az annak keretében elkészített az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában, hogy a beszámolót alátámasztó leltárakat, értékeléseket legalább 8 évig meg kell őrizni? \n",null,"Számv.tv.169. § (1)  bek. ","Számv.tv.169. § (1)  A gazdálkodó az üzleti évről készített beszámolót, az üzleti jelentést, valamint az azokat alátámasztó leltárt, értékelést, főkönyvi kivonatot, továbbá a naplófőkönyvet, vagy más, a törvény követelményeinek megfelelő nyilvántartást olvasható formában legalább 8 évig köteles megőrizni.  "]
["IX.",null,null,"Az eszközök és a források értékelési szabályzatára vonatkozó kérdések"]
[null,null,null,"Az értékelés általános szabályai "]
[{"$f":"A166","v":"IX."},1,null,"\nAz alapítvány elkészítette-e a számviteli politika keretében az  eszközök és a források értékelési szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5) bek. b) pont ","Számv. tv. 14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: \nb) az eszközök és a források értékelési szabályzatát;"]
[{"$f":"A168","v":"IX."},2,null,"\nAz  eszközök és a források értékelési szabályzatát a gazdálkodó képviseletére jogosult személy hatályba léptette-e?\n ",null,"Számv. tv. 14. § (5) bek. b) pont és (12)  bek.","Számv. tv.  \n14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni: b) az eszközök és a források értékelési szabályzatát;\n (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
[{"$f":"A169","v":"IX."},3,null,"\nAz  eszközök és a források értékelési szabályzatán a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["IX.",4,null,"\nKívánja kitölteni az eszközök és a források értékelési szabályzatához tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["IX.",4,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az alkalmazott értékelési elv?\n",null,"Számv. tv. 46. § (1)  bek.","Számv. tv. 46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn. "]
["IX.",4,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában szabályozásra került-e az alkalmazott értékelési elveknél az, hogy milyen eset(ek)ben változtatható(k) meg?\n",null,"Számv. tv. 46. § (2)  bek.","Számv. tv. 46. §(2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell."]
["IX.",4,3,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában  rögzítették-e, hogy minden változást, amit az értékelési elvekben alkalmaznak, annak tartósan, legalább egy éven túl jelentkeznie kell?\n",null,"Számv. tv. 46. § (2)  bek.","Számv. tv. 46. § (2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell."]
["IX.",4,4," \nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e arról, hogy a mérlegtételek értékelése során minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált, figyelembe kell venni? \n",null,"Számv. tv. 46. § (4)  bek.","Számv. tv. 46. § (4) A mérlegben kimutatott eredmény meghatározásakor, a mérlegtételek értékelése során figyelembe kell venni - az 52-56. §-ban foglaltak alapján - minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Az 53-56. §-ok alkalmazásában tartósnak minősül a könyv szerinti érték és a piaci érték különbözete, ha az múltbeli tények vagy jövőbeni várakozások alapján legalább egy évig fennáll. A különbözet tartósnak minősül - fennállásának időtartamától függetlenül - akkor is, ha az az értékeléskor a rendelkezésre álló információk alapján véglegesnek tekinthető."]
["IX.",4,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzata tartalmazta-e a különböző időpontban beszerzett (nem az egyidejűleg beszerzett), azonos paraméterrel rendelkező eszközöknél, hogy azokra az átlagos beszerzési áron, vagy a FIFO módszerrel történő értékelés közül melyiket alkalmazták?\n",null,"Számv. tv. 46. § (3)  bek.","Számv. tv. 46. § (3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható."]
["IX.",4,6,"Az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e a mérlegtételek minősítésének, értékelésének általános szabályait?",null,"Számv. tv. 46. §, \nfigyelemmel a \n 23. § (1)-(4) bek., a 24. § (1)-(2) bek. és 34. §   ","Számv. tv. \n46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.  \n(2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan - legalább egy éven túl - jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell.\n(3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n(4) A mérlegben kimutatott eredmény meghatározásakor, a mérlegtételek értékelése során figyelembe kell venni - az 52-56. §-ban foglaltak alapján - minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Az 53-56. §-ok alkalmazásában tartósnak minősül a könyv szerinti érték és a piaci érték különbözete, ha az múltbeli tények vagy jövőbeni várakozások alapján legalább egy évig fennáll. A különbözet tartósnak minősül - fennállásának időtartamától függetlenül - akkor is, ha az az értékeléskor a rendelkezésre álló információk alapján véglegesnek tekinthető.\n23. § (1) A mérlegben eszközként kell kimutatni a vállalkozó rendelkezésére, használatára bocsátott, a vállalkozó működését szolgáló befektetett eszközöket és forgóeszközöket - a bérbe vett eszközök kivételével -, függetlenül attól, hogy azok tulajdonjoga csak törvényben, szerződésben rögzített feltételek teljesítése után kerül át a vállalkozóhoz, továbbá az aktív időbeli elhatárolásokat.  \n(2)  A vagyonkezelőnél a mérlegben eszközként kell kimutatni a - törvényi rendelkezés, illetve felhatalmazás alapján - kezelésbe vett, az állami vagy önkormányzati vagyon részét képező eszközöket is. Ezen eszközöket a kiegészítő mellékletben - legalább mérlegtételek szerinti megbontásban - külön be kell mutatni.\n(3) Az eszközök között kell kimutatni a pénzügyi lízing keretében átvett eszközöket, továbbá a bérbe vett (a használatra átvett) eszközökön végzett beruházások, felújítások, valamint a koncessziós szerződés alapján beszerzett, megvalósított eszközök értékét is.\n(4) Az eszközöket rendeltetésük, használatuk alapján kell a befektetett eszközök vagy a forgóeszközök közé sorolni.  \n24. § (1) Befektetett eszközként olyan eszközt szabad kimutatni, amelynek az a rendeltetése, hogy a tevékenységet, a működést tartósan, legalább egy éven túl szolgálja.  \n(2) A befektetett eszközök közé az immateriális javakat, a tárgyi eszközöket, a befektetett pénzügyi eszközöket kell besorolni. \n34. § A mérlegben forrásként a saját tőkét, a céltartalékokat, a kötelezettségeket és a passzív időbeli elhatárolásokat kell szerepeltetni.\n  "]
["IX.",4,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e a mérlegtételek minősítésének, értékelésének általános szabályain belül az eszközök befektetett eszközzé vagy forgóeszközzé történő minősítésének (besorolásának) kritériumait?\n",null,"Számv. tv. 23. § (4) bek. és 24. § (1)  bek.","Számv. tv. 23. § (4) Az eszközöket rendeltetésük, használatuk alapján kell a befektetett eszközök vagy a forgóeszközök közé sorolni.  24. § (1) Befektetett eszközként olyan eszközt szabad kimutatni, amelynek az a rendeltetése, hogy a tevékenységet, a működést tartósan, legalább egy éven túl szolgálja.  "]
["IX.",4,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározták-e  az eszközök besorolásának megváltoztatására vonatkozó szabályokat (egy adott eszköz használata, rendeltetése  szerinti besorolást követő változása esetén)?\n ",null,"Számv. tv. 23. § (5)  bek. és 46. § (1)-(2)  bek.","Számv. tv. \n23. § (5) Amennyiben egy adott eszköz használata, rendeltetése a (4) bekezdés szerinti besorolást követően megváltozik, mert az eszköz a tevékenységet, a működést tartósan már nem szolgálja vagy fordítva, akkor annak besorolását meg kell változtatni; az eszközt - legkésőbb a mérlegkészítés időszakában, a mérlegfordulónapra vonatkozóan - át kell sorolni a befektetett eszközök közül a forgóeszközök közé vagy fordítva, a forgóeszközök közül a befektetett eszközök közé.\n46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.\n (2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan – legalább egy éven túl – jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell. \n"]
[null,null,null,"A bekerülési érték meghatározásának szabályai"]
[{"$f":"A179","v":"IX."},5,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e az immateriális javak bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 47. § (1)  bek.","Számv. tv. 47. § \n(1) Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.  "]
[{"$f":"A181","v":"IX."},5,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a tárgyi eszközök bekerülési értéke meghatározásának szabályairól?\n ",null,"Számv. tv. 47. § (1) és (7)-(8)  bek.","Számv. tv. 47. § \n(1) Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.  \n(7) A tárgyi eszköz biztonságos üzemeltetéséhez, rendeltetésszerű használatához szükséges - és a tárgyi eszköz beszerzésével egy időben vagy annak üzembe helyezéséig beszerzett - tartozékok, tartalék alkatrészek beszerzési értéke - függetlenül attól, hogy az a tárgyi eszköz számlázott értékében vagy külön számlában jelenik meg - a tárgyi eszköz bekerülési (beszerzési) értéke részének tekintendő.\n(8) A bekerülési (beszerzési) értéket csökkenti a próbaüzemeltetés során előállított, raktárra vett, értékesített termék, teljesített szolgáltatás előállítási költsége, ennek hiányában az állománybavételkori piaci értéke, illetve a még várhatóan felmerülő költségekkel csökkentett eladási ára, várható eladási ára, legfeljebb a próbaüzemeltetés - bekerülési (beszerzési) értékként figyelembe vett - költségéig, valamint a bekerülési (beszerzési) értékben elszámolt kamat összegét csökkenti a beruházásra adott előleg után, annak elszámolásáig, a beruházásra elkülönített pénzeszköz után, annak felhasználásáig kapott kamat összege."]
[{"$f":"A182","v":"IX."},5,3,"\nAz eszközök és a  források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a  gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetések  (részesedések), valamint az értékpapírok bekerülési értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 47. § (1) bek., 49. § (3) bek. és 50. § (3) bek. ","Számv. tv.\n47. § (1) Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.   \n49. § (3) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés bekerülési (beszerzési) értéke a vásárláskor a részvényért, üzletrészért, egyéb társasági részesedésért fizetett ellenérték (vételár). \n50. § (3) A hitelviszonyt megtestesítő, kamatozó értékpapír bekerülési (beszerzési) értéke nem tartalmazhatja a [vételár részét képező, továbbá a kibocsátási okiratban, a csereszerződésben, a vagyonfelosztási javaslatban meghatározott piaci, forgalmi, beszámítási érték részét képező] (felhalmozott) kamat összegét."]
["IX.",5,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a készletek bekerülési  értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv. 46.§ (3) bek., 47. § (9) bek.,  figyelemmel a 46. § (1) bek.","Számv. tv. \n46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.  \n(3) Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és - a törvényben szabályozott esetek kivételével - egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.\n47. § (9) A bekerülési (beszerzési) érték részét képező - az (1)-(2) és a (4)-(8) bekezdésben felsorolt - tételeket a felmerüléskor, a gazdasági esemény megtörténtekor (legkésőbb az üzembe helyezéskor) kell számításba venni a számlázott, a kivetett összegben. Amennyiben a felmerülésig, a gazdasági esemény megtörténtéig (üzembe helyezésig, készletre vételig) a számla, a megfelelő bizonylat nem érkezett meg, a fizetendő összeget az illetékes hatóság nem állapította meg, akkor az adott eszköz értékét a rendelkezésre álló dokumentumok (szerződés, piaci információ, jogszabályi előírás) alapján kell meghatározni. Az így meghatározott érték és a ténylegesen számlázott vagy később módosított fizetendő (kivetett) összeg közötti különbözettel a beszerzési értéket a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában akkor kell módosítani, ha a különbözet összege az adott eszköz értékét jelentősen módosítja. Amennyiben a különbözet összege jelentősen nem módosítja az adott eszköz bekerülési (beszerzési) értékét, annak összegét a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában egyéb ráfordításként, illetve egyéb bevételként kell elszámolni.\n"]
["IX.",5,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a pénzeszközök  bekerülési  értéke meghatározásának szabályairól?\n",null,"Számv. tv.  60. § (1) és (4)-(7)  bek.","Számv. tv. \n60. § (1) A valutapénztárba bekerülő valutakészletet, a devizaszámlára kerülő devizát, a külföldi pénzértékre szóló követelést, befektetett pénzügyi eszközt, értékpapírt, illetve kötelezettséget a bekerülés napjára, illetve a szerződés szerinti teljesítés napjára vonatkozó - a (4)-(6) bekezdés szerinti - devizaárfolyamon átszámított forintértéken kell a könyvviteli nyilvántartásba felvenni, kivéve a forintért vásárolt valutát, devizát, amelyet a fizetett összegben kell felvenni, és amelynél a ténylegesen fizetett forint alapján kell a nyilvántartásba vételi árfolyamot meghatározni.  \n(4) A valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír (a továbbiakban együtt: külföldi pénzértékre szóló eszköz), illetve kötelezettség (1)-(2) bekezdés szerinti forintértékének meghatározásakor a valutát, a devizát - a választott - hitelintézet által meghirdetett devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán, vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.  \n(5)  A (4) bekezdésben előírt devizaárfolyam használatától el kell térni, ha a hitelintézet, a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által nem jegyzett valutát, ilyen valutára szóló eszközöket és kötelezettségeket kell forintra átszámítani. Ez esetben a valuta szabadpiaci árfolyamán - ennek hiányában országos napilapban a világ valutáinak árfolyamáról közzétett tájékoztató adatai alapján -, a választott hitelintézet vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által jegyzett devizára átszámított értéket kell a hitelintézet által jegyzett deviza devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon forintra átszámítani.\n(5a) Azon gazdasági események esetén, amelyeknél az ellenérték külföldi pénzértékben kerül meghatározásra, a külföldi pénzértékre szóló követelés, illetve kötelezettség forintértékének meghatározása során - a vállalkozó számviteli politikában rögzített döntése alapján - alkalmazható az általános forgalmi adóról szóló törvénynek az adóalap forintban történő megállapítására vonatkozó előírásai szerinti árfolyam is.\n(6) A külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek forintra történő átszámításánál a devizavételi és devizaeladási árfolyam átlaga helyett valamennyi külföldi pénzértékre szóló eszköz és kötelezettség egységesen értékelhető devizavételi vagy csak devizaeladási árfolyamon is, ha a (4) bekezdés szerinti értékeléstől történő eltérésnek az eszközökre-forrásokra, illetve az eredményre gyakorolt hatása jelentős és emiatt a megbízható és valós összkép követelménye a (4) bekezdés szerint történő értékelés mellett nem teljesülne.\n(7) Amennyiben jogszabály lehetővé teszi, hogy devizabelföldi ügyfelek szerződéses kapcsolataikban az ellenértéket, illetve annak törlesztő összegeit devizaalapon állapítsák meg, akkor ezen szerződések alapján a devizaalapú követelések, illetve kötelezettségek forintértékben történő könyvviteli nyilvántartásba vételénél, továbbá mérlegfordulónapi értékelésénél az (1)-(6) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.\n\n"]
["IX.",5,6,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a követelés fejében átvett eszközök bekerülési  értékéről? \n",null,"Számv. tv. 50. § (1) bek. ","Számv. tv. 50. § (1) Követelés fejében átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke az eszköz megállapodás, csereszerződés, vagyonfelosztási javaslat szerinti (számlázott, bizonylatolt) értéke.  "]
["IX.",5,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a csere útján beszerzett eszköz bekerülési  értékéről?\n ",null,"Számv. tv. 50. § (2)-(3)  bek.","Számv. tv. 50. § (2) Csere útján beszerzett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke az eszköz csereszerződés szerinti értéke, a cserébe adott eszköz eladási ára.\n (3) A hitelviszonyt megtestesítő, kamatozó értékpapír bekerülési (beszerzési) értéke nem tartalmazhatja a [vételár részét képező, továbbá a kibocsátási okiratban, a csereszerződésben, a vagyonfelosztási javaslatban meghatározott piaci, forgalmi, beszámítási érték részét képező] (felhalmozott) kamat összegét."]
[{"$f":"A186","v":"IX."},5,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e a visszafizetési kötelezettség nélkül átvett eszköz bekerülési  értékéről?\n ",null,"Számv. tv. 50. § (4)  bek.","Számv. tv. 50. § (4) A térítés nélkül (a visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszköz, illetve az ajándékként, hagyatékként kapott eszköz, továbbá a többletként fellelt (a nem adminisztrációs hibából származó többlet-) eszköz bekerülési (beszerzési) értéke - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - az eszköznek az állományba vétel időpontjában ismert piaci értéke."]
[{"$f":"A187","v":"IX."},5,9,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában rendelkeztek-e az indokolt esetben a bekerülési  érték megállapításának sajátos szabályairól? \n",null,"Számv. tv. 47. § (9) bek., 48. § (7) bek., 49. § (5) bek., 60. § (4) és (6) bek., ","Számv. tv. \n47. § (9)  A bekerülési (beszerzési) érték részét képező – az (1)–(2) és a (4)–(8) bekezdésben felsorolt – tételeket a felmerüléskor, a gazdasági esemény megtörténtekor (legkésőbb az üzembe helyezéskor) kell számításba venni a számlázott, a kivetett összegben. Amennyiben a felmerülésig, a gazdasági esemény megtörténtéig (üzembe helyezésig, készletre vételig) a számla, a megfelelő bizonylat nem érkezett meg, a fizetendő összeget az illetékes hatóság nem állapította meg, akkor az adott eszköz értékét a rendelkezésre álló dokumentumok (szerződés, piaci információ, jogszabályi előírás) alapján kell meghatározni. Az így meghatározott érték és a ténylegesen számlázott vagy később módosított fizetendő (kivetett) összeg közötti különbözettel a beszerzési értéket a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában akkor kell módosítani, ha a különbözet összege az adott eszköz értékét jelentősen módosítja. Amennyiben a különbözet összege jelentősen nem módosítja az adott eszköz bekerülési (beszerzési) értékét, annak összegét a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában egyéb ráfordításként, illetve egyéb bevételként kell elszámolni.\n48. § (7)  Ha a beszerzés ellenértékének kiegyenlítése számla alapján devizában, valutában történik, akkor a számla szerinti – levonható általános forgalmi adót nem tartalmazó – devizaösszegnek, valutaösszegnek a beszerzéskor, a szolgáltatás igénybevételekor (teljesítésekor) érvényes, a 60. § (4)–(6) bekezdése szerinti árfolyamon átszámított forintértéke a termék, illetve a szolgáltatás értéke.\n49. § (5) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés névértéke fejében a jegyzett tőke leszállításakor (ideértve a tőkeleszállítással egyidejűleg végrehajtott, a leszállított jegyzett tőkével arányos jegyzett tőkén felüli saját tőke kivonást is) átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke a gazdasági társaság által közölt, illetve számlázott érték, a gazdasági társaság jogutód nélküli megszűnése esetén a vagyonfelosztási javaslat szerinti érték.\n 60. § (4) A valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír (a továbbiakban együtt: külföldi pénzértékre szóló eszköz), illetve kötelezettség (1)-(2) bekezdés szerinti forintértékének meghatározásakor a valutát, a devizát - a választott - hitelintézet által meghirdetett devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán, vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.\n60. § (6)  A külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek forintra történő átszámításánál a devizavételi és devizaeladási árfolyam átlaga helyett valamennyi külföldi pénzértékre szóló eszköz és kötelezettség egységesen értékelhető devizavételi vagy csak devizaeladási árfolyamon is, ha a (4) bekezdés szerinti értékeléstől történő eltérésnek az eszközökre-forrásokra, illetve az eredményre gyakorolt hatása jelentős és emiatt a megbízható és valós összkép követelménye a (4) bekezdés szerint történő értékelés mellett nem teljesülne.\n"]
[null,null,null,"Az értékcsökkenés elszámolásának szabályai",null,null,"\n"]
[{"$f":"A189","v":"IX."},6,1,"\nAz alapítvány gondoskodott-e szabályzati szinten a terv szerinti értékcsökkenés elszámolásáról az immateriális javak esetén? \n",null,"Számv. tv. 52. § (1)-(2)  bek.","Számv. tv. 52. § \n(1) Az immateriális javaknak, a tárgyi eszközöknek a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékét azokra az évekre kell felosztani, amelyekben ezeket az eszközöket előreláthatóan használni fogják (az értékcsökkenés elszámolása). 52. § (1) *  Az immateriális javaknak, a tárgyi eszközöknek a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékét azokra az évekre kell felosztani, amelyekben ezeket az eszközöket előreláthatóan használni fogják (az értékcsökkenés elszámolása).    \n(2)Az évenként elszámolandó értékcsökkenésnek a bekerülési értékhez (bruttó értékhez) - maradványérték megállapítása esetén a maradványértékkel csökkentett bekerülési értékhez (bruttó értékhez) - vagy a nettó értékhez (a terv szerint elszámolt értékcsökkenéssel csökkentett bruttó értékhez) viszonyított arányát, vagy a bekerülési értéknek a teljesítménnyel arányos összegét, illetve az értékcsökkenés évenkénti abszolút összegét az egyedi eszköz várható használata, ebből adódó élettartama, fizikai elhasználódása és erkölcsi avulása, az adott vállalkozási tevékenységre jellemző körülmények figyelembevételével kell megtervezni, és azokat a nyilvántartásokon történő rögzítést követően a rendeltetésszerű használatbavételtől, az üzembe helyezéstől kell alkalmazni. Az üzembe helyezés időpontja az eszköz szokásos vállalkozási tevékenység keretében történő rendeltetésszerű hasznosításának a kezdő időpontja. Az üzembe helyezést hitelt érdemlő módon dokumentálni kell.\n"]
["IX.",6,2,"\nAz alapítvány gondoskodott-e szabályzati szinten a terv szerinti értékcsökkenés elszámolásáról a tárgyi eszközök esetén? \n"]
["IX.",6,3,"\nAz alapítvány meghatározta-e a terven felüli értékcsökkenés elszámolására vonatkozó szabályokat?\n ",null,"Számv. tv. 53. § (1)  bek.","Számv. tv. 53. § (1) Terven felüli értékcsökkenést kell az immateriális jószágnál, a tárgyi eszköznél elszámolni akkor, ha    \na)  az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ide értve a beruházást is) könyv szerinti értéke tartósan és jelentősen magasabb, mint ezen eszköz piaci értéke;\nb) az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) értéke tartósan lecsökken, mert az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) a vállalkozási tevékenység változása miatt feleslegessé vált, vagy megrongálódás, megsemmisülés, illetve hiány következtében rendeltetésének megfelelően nem használható, illetve használhatatlan;  \nc) a vagyoni értékű jog a szerződés módosulása miatt csak korlátozottan vagy egyáltalán nem érvényesíthető;\nd) a befejezett kísérleti fejlesztés révén megvalósuló tevékenységet korlátozzák vagy megszüntetik, illetve az eredménytelen lesz;\ne) az üzleti vagy cégérték vagy az alapítás-átszervezés aktivált értékének könyv szerinti értéke - a jövőbeni gazdasági hasznokra vonatkozó várakozásokat befolyásoló körülmények változása következtében - tartósan és jelentősen meghaladja annak piaci értékét (a várható megtérülésként meghatározott összeget)."]
["IX.",6,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzata tartalmazta-e, hogy mely esetekben nem számolható el terv szerinti és terven felüli értékcsökkenés? \n",null,"Számv. tv. 53. § (6)  bek.","Számv. tv. 53. § (6) Nem számolható el terv szerinti, illetve terven felüli értékcsökkenés a már teljesen leírt, továbbá terv szerinti értékcsökkenés a tervezett maradványértéket elért immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél.  "]
[null,null,null,"Az értékvesztés elszámolásának szabályai  "]
[{"$f":"A194","v":"IX."},7,1,"\nAz alapítvány az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedés esetén?\n",null,"Számv. tv. 54. § (1)  bek.","Számv. tv. 54. § (1) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, a befektetés könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.  "]
[{"$f":"A196","v":"IX."},7,2,"\nAz alapítvány az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a vásárolt készlet (anyag, áru) esetén?\n",null,"Számv. tv. 56. § (1) bek. ","Számv. tv. 56. § (1) Ha a vásárolt készlet (anyag, áru) bekerülési (beszerzési), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert tényleges piaci értéke, akkor azt a mérlegben a tényleges piaci értéken, ha pedig a saját termelésű készlet (befejezetlen termelés, félkész és késztermék, állat) bekerülési (előállítási), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert és várható eladási ára, akkor azt a mérlegben a még várhatóan felmerülő költségekkel csökkentett, várható támogatásokkal növelt eladási áron számított értéken kell kimutatni, a készlet értékét a különbözetnek értékvesztéskénti elszámolásával kell csökkenteni.    "]
[{"$f":"A197","v":"IX."},7,3,"\nAz alapítvány az eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározta-e az értékvesztés elszámolásának szabályait a vevő, az adós (követelés) minősítése esetén?\n",null,"Számv. tv. 55. § (1)-(4)  bek.","Számv. tv. 55. § (1) A vevő, az adós minősítése alapján az üzleti év mérlegfordulónapján fennálló és a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg nem rendezett követelésnél (ideértve a hitelintézetekkel, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket, továbbá a bevételek aktív időbeli elhatárolása között lévő követelésjellegű tételeket is) értékvesztést kell elszámolni - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - a követelés könyv szerinti értéke és a követelés várhatóan megtérülő összege közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.  \n(2)  A vevőnként, az adósonként kisösszegű követelések könyvvitelben elkülönített csoportjára - a vevők, az adósok együttes minősítése alapján - az értékvesztés összege ezen követelések nyilvántartásba vételi értékének százalékában is meghatározható, egy összegben elszámolható, elkülönítetten kimutatható. Ez esetben a következő évi mérlegfordulónapi értékeléskor a vevőnként, adósonként kisösszegű követelések - hasonló módon megállapított - értékvesztésének összegét össze kell vetni az előző évi, ilyen jogcímen elszámolt értékvesztés összegével és a csoport szintjén mutatkozó különbözetet - előjelének megfelelően - a korábban elszámolt értékvesztést növelő értékvesztésként, illetve a korábban elszámolt értékvesztés visszaírásaként kell elszámolni.\n(3) Amennyiben a vevő, az adós minősítése alapján a követelés várhatóan megtérülő összege jelentősen meghaladja a követelés könyv szerinti értékét, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával a követelés könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét.\n(4) A követelések eredeti, a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét, az üzleti évben elszámolt, illetve visszaírt, a halmozottan elszámolt értékvesztés összegét - legalább a mérlegtételek szerinti megbontásban - a kiegészítő mellékletben be kell mutatni."]
["IX.",7,4,"\nAz alapítvány az eszközök és a források értékelési szabályzatában rögzítette-e az egyedi értékelés alapján történő értékvesztés elszámolásának szabályait?\n",null,"Számv. tv. 16. § (1) bek.","Számv. tv. 16. § (1) Az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvvezetés és a beszámoló elkészítése során egyedileg kell rögzíteni és értékelni (az egyedi értékelés elve). A beszámoló elkészítése során - a (3)-(5) bekezdésben és a 46. § (3) bekezdésében foglaltak alapján - az egyedi értékelés elve e törvény szerinti esetekben sajátosan érvényesülhet.   "]
[null,null,null,"Az értékhelyesbítés és visszaírás elszámolási szabályai "]
[{"$f":"A199","v":"IX."},8,1,"\nHa az alapítvány élt az eszközei tekintetében a piaci értéken történő értékelés lehetőségével,  az ehhez kapcsolódó értékelésre vonatkozó szabályokat előírta-e?\n",null,"Számv. tv. 59/B. § - 59/F. § \nfigyelmmel az Eszkr. 11. §",{"$cut":{"chars":23940,"head":"Eszkr. 11. § Az e rendelet szerinti mérleg elkészítésénél a Tv. vonatkozó előírásait a 23., 26., 31–32., 36–38., 44., 49. §-ban meghatározott sajátosságok figyelembevételével kell alkalmazni. A pénzügyi instrumentumok meghatározott körére vonatkozóan a Tv. szerinti valós értéken történő értékelés szabályait az e rendelet hatálya alá tartozó egyéb szervezet akkor alkalmazhatja, ha beszámolóját a Tv. előírásai szerint állítja össze.\nSzámv. tv. 59/B. §  (1) A valós értéken történő értékeléshez kapcsolódó mérlegben szereplő pénzügyi eszközöket a 47. § és a 49-50. §-ok szerinti bekerülési (beszerzési) értéken, illetve a pénzügyi kötelezettségeket a szerződés szerinti értéken kell a könyvekbe felvenni.  \n(2) A beszerzés időpontjára és a mérleg fordulónapjára vonatkozóan a pénzügyi instrumentumokat az 59/A. § (4) bekezdés a) pontja és (5) bekezdés a) pontja, illetve az 59/A. § (4) bekezdés b) pontja szerint meghatározott körben valós értékre kell, illetve lehet átértékelni.\n(3) Az átértékelési különbözetet a pénzügyi műveletek egyéb bevételeként, illetve a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaként kell elszámolni:\na) a mérlegben szereplő kereskedési célú pénzügyi eszköz, illetve pénzügyi kötelezettség esetében, az eszközhöz, illetve a kötelezettséghez rendelt értékelési különbözettel szemben, az aktuális értékeléskori valós érték, valamint a megelőző utolsó értékelés során kialakult értékelési különbözettel módosított bekerülési (beszerzési) érték különbözetének összegében;\nb) a kereskedési célú származékos ügylet és a piaci érték (valós érték) fedezeti ügylet esetében, jellegétől függően az ügylethez rendelt, a követelések, illetve a kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben, az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(4) Az átértékelési különbözetet az egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek, illetve a fizetendő kamatok és a kamatjellegű ráfordítások között kell elszámolni a kamatfedezeti célra kötött piaci érték (valós érték) fedezeti ügylet esetében, jellegétől függően az ügylethez rendelt, a követelések, illetve a kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(5) Az átértékelési különbözetet a saját tőkén belül, az értékelési tartalék részét képező, valós értékelés értékelési tartalékában kell kimutatni:\na) a mérlegben szereplő értékesíthető pénzügyi eszköz esetén, az eszközhöz rendelt értékelési különbözettel szemben, az aktuális értékeléskori valós érték, valamint a megelőző utolsó értékelés során kialakult értékelési különbözettel módosított bekerülési (beszerzési) érték különbözetének összegében mindaddig, amíg az eszközhöz rendelt értékelési különbözet pozitív;\nb) a cash-flow fedezeti ügylet, valamint a külföldi gazdálkodó szervezetben lévő nettó befektetés fedezetére kötött ügylet esetén, jellegétől függően, az ügylethez rendelt követelések, illetve kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben, az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).\n(6) A cash-flow fedezeti célú kamat swap ügylet esetén az (5) bekezdés b) pon"}}]
[{"$f":"A201","v":"IX."},8,2,"\nHa az alapítvány élt a piaci értéken történő értékelés lehetőségével, előírta-e az értékhelyesbítésre vonatkozó szabályokat?\n",null,"Számv. tv. 53. § (3) bek., 57. § (2)-(3) bek., 58. § (1)-(5)  bek.","Számv. tv. 53. § (3)  Ha az immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a piaci érték alapján meghatározott terven felüli értékcsökkenés elszámolásának okai már nem vagy csak részben állnak fenn, az elszámolt terven felüli értékcsökkenést meg kell szüntetni, az immateriális jószágot, a tárgyi eszközt piaci értékére - legfeljebb a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére - vissza kell értékelni. Az üzleti vagy cégérték esetében ez az előírás nem alkalmazható.\n57. §  (2) Amennyiben az 53-56. § szerint alkalmazott leírások miatt az (1) bekezdés szerinti eszközök könyv szerinti értéke alacsonyabb ezen eszközök eredeti bekerülési értékénél és az alacsonyabb értéken való értékelés (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az értékvesztés elszámolás) okai már nem, illetve csak részben állnak fenn, az 53-56. § szerinti leírásokat meg kell szüntetni (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a már elszámolt terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az elszámolt értékvesztés összegének csökkentésével), - a megbízható és valós összkép érdekében - az eszközt piaci értékére, legfeljebb a nyilvántartásba vételkor megállapított, a 47-51. § szerinti bekerülési értékére, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére az egyéb bevételekkel szemben, illetve a pénzügyi műveletek ráfordításait csökkentő tételként vissza kell értékelni (visszaírás). A terven felüli értékcsökkenés, az értékvesztés visszaírását az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó értékelés keretében kell végrehajtani.\n(3) Amennyiben az 58. § (5) bekezdése szerinti befektetett eszköz piaci értéke jelentősen meghaladja a (2) bekezdés szerinti visszaírás utáni könyv szerinti értéket (a nyilvántartásba vételkor megállapított, a 47-51. § szerinti bekerülési értéket, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értéket), ezen eszköz - az 58-59. § előírásai szerint - piaci értéken is felvehető. Ez esetben a bekerülési érték, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó érték és a piaci érték különbözetét az eszközök között értékhelyesbítésként, a források között - az értékhelyesbítés összegével azonos összegben - értékelési tartalékként lehet kimutatni.  \n58. § (1) Amennyiben a vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, illetve kötelező az 57. § (2) bekezdése szerinti visszaírás, akkor a piaci értékelésbe bevont, illetve a visszaírással érintett eszközök esetében a leltárnak - többek között - tartalmaznia kell:  \na) az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értékét;\nb) az egyedi eszköznek e törvény szerint elszámolt értékcsökkenéssel, értékvesztéssel csökkentett, a (2) bekezdés szerinti visszaírással növelt bekerülési értékét (könyv szerinti nettó értékét);\nc) az a)-b) pontok szerinti értékek különbözetét.\n(2) Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen meghaladja a könyv szerinti értékét, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékét, akkor a különbözet összegével - a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével - csökkenteni kell az elszámolt terven felüli értékcsökkenés, az elszámolt értékvesztés összegét és az egyéb bevételekkel szemben, a részesedések, értékpapírok, bankbetétek értékvesztésénél a pénzügyi műveletek ráfordításainak csökkentésével növelni kell az adott eszköz könyv szerinti értékét.\n(3) A (2) bekezdés szerinti különbözettel a könyv szerinti értéket az adott eszköz nyilvántartásba vételekor számításba vett értékéig - a 47-51. § szerinti bekerülési értéke összegéig, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékig - kell növelni (visszaírás összege). A visszaírás összege nem lehet több, mint a korábban terven felüli értékcsökkenésként, értékvesztésként elszámolt összeg.\n(4)  Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke alacsonyabb a könyv szerinti értékénél, akkor az így mutatkozó különbözetet az 53. §-ban, illetve az 54. § (1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével kell rendezni.\n (5) Amennyiben a vállalkozó tevékenységét tartósan szolgáló vagyoni értékű jog, szellemi termék, tárgyi eszköz (kivéve a beruházásokat, a beruházásra adott előlegeket), tulajdoni részesedést jelentő befektetés piaci értéke jelentősen meghaladja az adott eszköznek a (2) bekezdés szerinti visszaírás utáni könyv szerinti (bekerülési) értékét, a piaci érték és a visszaírás utáni könyv szerinti (bekerülési) érték közötti különbözet a mérlegben az eszközök között ,,Értékhelyesbítés''-ként, a saját tőkén belül ,,Értékelési tartalék''-ként kimutatható."]
[null,null,null,"Külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékelési szabályai "]
[{"$f":"A202","v":"IX."},9,null,"\nAz alapítvány rendelkezett-e az  eszközök és a források értékelési szabályzatában a külföldi pénzekre szóló követelések és kötelezettségek értékeléséről?\n ",null,"Számv. tv. 59/B. § (12) bek. és 65. § (2)  bek.","Számv.tv.\n59/B.§ (12) A devizaeszközök és a devizakötelezettségek - ideértve a mérlegben szereplő, külföldi pénznemre szóló pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket is - mérleg fordulónapjára vonatkozó, a 60. § (4)-(6) bekezdése szerinti, választott devizaárfolyamon történő értékelése nem minősül valós értéken történő értékelésnek [ideértve a 60. § (8) bekezdése szerinti átértékelést is, függetlenül attól, hogy azt kizárólag a valós értékelés szabályainak alkalmazása esetén kell alkalmazni és az árfolyam-különbözet a valós értékelés értékelési tartalékában kerül kimutatásra], azokra a 60. § általános előírásait kell alkalmazni.\n65. § (2) A mérlegben a külföldi pénzértékre szóló követelést az elfogadott, az elismert devizaösszegnek a szerződés szerinti teljesítéskori (illetve mérlegfordulónapi), a 60. § szerinti árfolyamán, illetve a már elszámolt, devizában meghatározott értékvesztés nyilvántartási árfolyamán csökkentett, az értékvesztés devizában visszaírt összegének a nyilvántartási árfolyamon számított értékével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.\n"]
[null,null,null,"A mérlegben értékkel szereplő eszközök és források értékelése "]
[{"$f":"A204","v":"IX."},10,1,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az immateriális javak értékelése? \n",null,"Számv. tv. 63. § (1)-(2)  bek.","Számv. tv. 63. § (1) A mérlegben a 25. § (2)-(8) bekezdése szerint meghatározott immateriális jószágot a 47-51. § szerinti bekerülési értéken, illetve ezen bekerülési értéknek az 52-53. § szerint elszámolt terv szerinti és terven felüli értékcsökkenéssel csökkentett, a terven felüli értékcsökkenés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén, az immateriális javakra adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) - a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó - összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén kell kimutatni.  \n(2) A vagyoni értékű jog és a szellemi termék könyv szerinti értékét meghaladó - az 58. § alapján meghatározott - piaci értékét az immateriális javak értékhelyesbítéseként külön kell kimutatni a saját tőke részét képező értékelési tartalékkal azonos összegben.\n"]
[{"$f":"A206","v":"IX."},10,2,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a  tárgyi eszközök értékelése?\n",null,"Számv. tv. 57. §  (1)  bek.","Számv. tv. 57. § (1) A befektetett eszközöket, a forgóeszközöket - a 60-62. §-ban foglaltak figyelembevételével - a 47-51. § szerinti bekerülési értéken kell értékelni, csökkentve azt az 52-56. § szerint alkalmazott leírásokkal, növelve azt a (2) bekezdés szerinti visszaírás összegével.  "]
[{"$f":"A207","v":"IX."},10,3,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a befektetett pénzügyi eszközök értékelése?\n",null,"Számv. tv. 54. § (1), (4)  bek. és 57. § (1) bek.","Számv. tv. \n54. §  (1) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, a befektetés könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n(4) A hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírnál - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír könyv szerinti értéke és - (felhalmozott) kamatot nem tartalmazó - piaci értéke közötti különbözet veszteségjellegű, tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n57. § (1) A befektetett eszközöket, a forgóeszközöket - a 60-62. §-ban foglaltak figyelembevételével - a 47-51. § szerinti bekerülési értéken kell értékelni, csökkentve azt az 52-56. § szerint alkalmazott leírásokkal, növelve azt a (2) bekezdés szerinti visszaírás összegével.  \nMegjegyzés: \nValós értéken történő értékelés esetén  figyelembe kell venni: \nSzámv. tv.  59/A. § (4)  bek. , 59/D § (11)  bek., 60. § (1)-(4)  bek., 64. § (1)-(3)  bek., 65. § (1) bek. \n"]
["IX.",10,4,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a készletek értékelése?\n",null,"Számv. tv. 66. § (1) bek.","Számv. tv. 66. § (1)  A mérlegben a 28. § (2)-(3) bekezdése szerinti készletet a 62. § (2) és (3) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve az 56. § szerint elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt, könyv szerinti értéken, a készletekre adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) - a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó - összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.  "]
["IX.",10,5,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a követelések értékelése? \n",null,"Számv. tv. 55. § (1)-(4)  bek., \n\nValós értéken történő értékelés\n 65. § (1) bek. és (7)-(8)  bek.","Számv. tv. \n55. § (1) A vevő, az adós minősítése alapján az üzleti év mérlegfordulónapján fennálló és a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg nem rendezett követelésnél (ideértve a hitelintézetekkel, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket, továbbá a bevételek aktív időbeli elhatárolása között lévő követelésjellegű tételeket is) értékvesztést kell elszámolni - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - a követelés könyv szerinti értéke és a követelés várhatóan megtérülő összege közötti - veszteségjellegű - különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.  \n(2) *  A vevőnként, az adósonként kisösszegű követelések könyvvitelben elkülönített csoportjára - a vevők, az adósok együttes minősítése alapján - az értékvesztés összege ezen követelések nyilvántartásba vételi értékének százalékában is meghatározható, egy összegben elszámolható, elkülönítetten kimutatható. Ez esetben a következő évi mérlegfordulónapi értékeléskor a vevőnként, adósonként kisösszegű követelések - hasonló módon megállapított - értékvesztésének összegét össze kell vetni az előző évi, ilyen jogcímen elszámolt értékvesztés összegével és a csoport szintjén mutatkozó különbözetet - előjelének megfelelően - a korábban elszámolt értékvesztést növelő értékvesztésként, illetve a korábban elszámolt értékvesztés visszaírásaként kell elszámolni.\n(3) Amennyiben a vevő, az adós minősítése alapján a követelés várhatóan megtérülő összege jelentősen meghaladja a követelés könyv szerinti értékét, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával a követelés könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét.\n(4) A követelések eredeti, a 65. § (1)-(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét, az üzleti évben elszámolt, illetve visszaírt, a halmozottan elszámolt értékvesztés összegét - legalább a mérlegtételek szerinti megbontásban - a kiegészítő mellékletben be kell mutatni.\n\n65. § (1) A mérlegben a követelést (ideértve a hitelintézetekkel, a pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a pénzeszközöket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket is) - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - az elfogadott, az elismert összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.  \n(7)  A mérlegben behajthatatlan követelést nem lehet kimutatni. A részben vagy egészében behajthatatlan követelést legkésőbb a mérlegkészítéskor - a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján - az üzleti év hitelezési veszteségeként le kell írni. \n(8)   Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt követelés\na) befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési értéke és az azt meghaladó valós értéke közötti különbözetet a követeléshez hozzárendelt pozitív értékelési különbözetként kell kimutatni, kereskedési célú követelés esetén a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel, az értékesíthető követelés esetén a valós értékelés értékelési tartalékával szemben;\nb) valós értéke és az azt meghaladó, a befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési értéke közötti különbözetet kereskedési célú követelés esetén negatív értékelési különbözetként a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben, az értékesíthető követelés esetében az (1)-(6) bekezdés szerinti bekerülési értéket csökkentő értékvesztésként kell kimutatni.\n(9)  Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt kereskedési célú követelés könyv szerinti értéke - az (1)-(6) bekezdéstől eltérően - a befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési érték értékelési különbözettel módosított összege.\n"]
["IX.",10,6,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e az  értékpapírok értékelése?\n",null,"Számv. tv.\n54. § (4)-(9) bek. és 58. § (2)-(3) bek.\n\nValós értéken történő értékelés\n 64. § (2) bek. és (4)-(5)  bek.","Számv. tv.\n54.§ (4) A hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírnál - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - értékvesztést kell elszámolni, ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír könyv szerinti értéke és - (felhalmozott) kamatot nem tartalmazó - piaci értéke közötti különbözet veszteségjellegű, tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.\n(5) A (4) bekezdés szerinti értékpapír piaci értéke meghatározásakor figyelembe kell venni:\na) az értékpapír (felhalmozott) kamattal csökkentett tőzsdei, tőzsdén kívüli árfolyamát, piaci értékét, annak tartós tendenciáját,\nb) az értékpapír kibocsátójának piaci megítélését, a piaci megítélés tendenciáját, azt, hogy a kibocsátó a lejáratkor, a beváltáskor a névértéket (és a felhalmozott kamatot) várhatóan megfizeti-e, illetve milyen arányban fizeti majd meg.\n(6) Amennyiben a (4) bekezdés szerinti értékpapír mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a könyv szerinti értéke, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával az értékpapír könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 62. § (1) bekezdése szerinti beszerzési értéket, illetve ha a beszerzési érték magasabb a névértéknél (névérték felett vásárolt értékpapírnál), az értékvesztés visszaírásával az értékpapír könyv szerinti értéke nem haladhatja meg az adott értékpapír névértékét.\n(7)  A külföldi pénzértékre szóló, tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél, illetve a hitelviszonyt megtestesítő (4) bekezdés szerinti értékpapírnál az (1), illetve a (4) bekezdés szerinti értékvesztés összegét, a (3), illetve a (6) bekezdés szerinti értékvesztés visszaírását devizában kell megállapítani, majd a nyilvántartási devizaárfolyamon kell azt forintra átszámítva a pénzügyi műveletek ráfordításai között, illetve a pénzügyi műveletek ráfordításait csökkentő tételként elszámolni. Ezt követően kell a 60. § szerinti árfolyamváltozás hatását megállapítani.\n(8)  A hitelkockázati szempontból - a (9) bekezdésben foglaltak figyelembevételével, a számviteli politikában meghatározottak szerint - kockázatmentesnek minősített, valamely ország központi kormánya vagy központi (jegy) bankja által kibocsátott, illetve tőkére és hozamra vonatkozóan garantált befektetési célú, lejáratig tartott, kamatozó, illetve diszkont értékpapírok esetében a (4) bekezdés szerinti értékvesztés-elszámolást nem kell alkalmazni a bekerülési érték azon része után, amely a lejáratkor megtérül.\n(9)  A (8) bekezdés alkalmazása szempontjából bármely vállalkozónál kockázatmentesnek minősíthető a külön törvény(ek) felhatalmazása alapján kiadott jogszabály(ok) szerint nulla százalékos kockázati súlyozású tételnek tekinthető valamely ország központi kormánya vagy központi (jegy) bankja által kibocsátott, illetve tőkére és hozamra vonatkozóan garantált értékpapír, feltéve, hogy az értékpapírral kapcsolatban tőke- és kamattörlesztési késedelem nem merült fel.\n58.§ (2)  Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen meghaladja a könyv szerinti értékét, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékét, akkor a különbözet összegével - a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével - csökkenteni kell az elszámolt terven felüli értékcsökkenés, az elszámolt értékvesztés összegét és az egyéb bevételekkel szemben, a részesedések, értékpapírok, bankbetétek értékvesztésénél a pénzügyi műveletek ráfordításainak csökkentésével növelni kell az adott eszköz könyv szerinti értékét.\n(3) A (2) bekezdés szerinti különbözettel a könyv szerinti értéket az adott eszköz nyilvántartásba vételekor számításba vett értékéig - a 47-51. § szerinti bekerülési értéke összegéig, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékig - kell növelni (visszaírás összege). A visszaírás összege nem lehet több, mint a korábban terven felüli értékcsökkenésként, értékvesztésként elszámolt összeg\n 64. § (2) A mérlegben a hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírt - függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel - a 62. § (1) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni. \n(4) Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve tulajdoni részesedést jelentő befektetés\na) bekerülési értéke és az azt meghaladó valós értéke közötti különbözetet az értékpapírhoz hozzárendelt pozitív értékelési különbözetként kell kimutatni, kereskedési célú értékpapír esetén a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel szemben, az értékesíthető hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, valamint tulajdoni részesedést jelentő befektetés esetén a valós értékelés értékelési tartalékával szemben;\nb) valós értéke és az azt meghaladó bekerülési értéke közötti különbözetet kereskedési célú értékpapír esetén az értékpapírhoz hozzárendelt negatív értékelési különbözetként a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben, az értékesíthető hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, valamint tulajdoni részesedést jelentő befektetés esetében az (1)-(2) bekezdés szerinti bekerülési értéket csökkentő értékvesztésként kell kimutatni.\n(5) Az 59/A-59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt kereskedési célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve tulajdoni részesedést jelentő befektetés könyv szerinti értéke - az (1)-(2) bekezdéstől eltérően - a bekerülési érték értékelési különbözettel módosított összege.\n"]
["IX.",10,7,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a pénzeszközök értékelése? \n",null,"Számv. tv. 66. § (2)-(3)  bek.","Számv. tv. 66. § (2) A mérlegben a pénztár, csekkek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a pénztárban lévő forintpénzkészlet értékét, a valutakészlet 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét, az elektronikus pénzeszközök értékét, a kapott csekkek értékét kell kimutatni.\n(3) A mérlegben a bankbetétek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a hitelintézetnél elhelyezett forintbetét bankkivonattal egyező értékét, továbbá a devizaszámlán lévő deviza bankkivonattal egyező értékének a 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét kell kimutatni, függetlenül attól, hogy azokat belföldi vagy külföldi hitelintézetben helyezték el.\n"]
["IX.",10,8,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában az aktív időbeli elhatárolásokhoz kapcsolódó, indokolt értékelések meghatározásra kerültek-e?\n\n",null,"Számv. tv. 59/A. § (13)-(16) bek.","Számv. tv. 59/A. § (13) Valamely pénzügyi eszköz átsorolásakor - ha e törvény másképp nem rendelkezik - a bekerülés (beszerzés) időpontjában meglévő állapotra kell visszarendezni az eszközhöz kapcsolódó elszámolásokat (az értékelési különbözeteket, az értékvesztéseket, az időbeli elhatárolásokat, az eredményt, a valós értékelés értékelési tartalékát érintő összegeket). Ezzel egyidejűleg el kell számolni az átsorolás utáni besorolásnak megfelelő pénzügyi eszközre vonatkozó indokolt értékelési különbözetet, értékvesztést, időbeli elhatárolást.\n(14) Ha a (13) bekezdés szerinti átsorolásra nem a bekerülés évében kerül sor, akkor az eredményt érintő értékelési különbözetek, értékvesztések, időbeli elhatárolások átsorolás időpontjában történő megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás növekedéseként kell elszámolni. Ha az átsorolásra a bekerülés évében kerül sor, akkor az előbbi tételek megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás csökkenéseként (stornó tételként) kell elszámolni.\n(15) A valós értéken történő értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások szabályszerűségét a könyvvizsgálónak a kötelező könyvvizsgálat keretében ellenőriznie kell. Amennyiben a könyvvizsgálat a 155. § (3) bekezdése alapján nem kötelező, az értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások felülvizsgálatával független könyvvizsgálót kell megbízni.\n(16) Az értékesíthető pénzügyi eszközök közé sorolt, a valós értéken történő értékelés alá vont kamatozó értékpapírokra nem alkalmazható a 32. § (3) bekezdése és a 44. § (3) bekezdése szerinti időbeli elhatárolás.\n"]
["IX.",10,9,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a saját tőke értékelése?\n",null,"Számv. tv. 67. § (1)-(2)  bek.","Számv. tv. 67. § (1) A saját tőkét, a céltartalékot, a kötelezettségeket a mérlegben - a 60. §-ban foglaltak figyelembevételével - könyv szerinti értéken kell kimutatni.  \n(2) A mérlegben - a saját tőke elemei között - külön tételben negatív előjellel kell szerepeltetni a jegyzett, de még be nem fizetett tőke értékét, ideértve a kedvezményes áron kibocsátott dolgozói részvények, dolgozói üzletrészek értékének a dolgozókat terhelő, általuk még nem rendezett hányadának megfelelő értékét is."]
["IX.",10,10,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a céltartalékok értékelése?\n"]
["IX.",10,11,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában meghatározásra került-e a kötelezettségek értékelése?\n "]
["IX.",10,12,"\nAz eszközök és a források értékelési szabályzatában a passzív időbeli elhatárolásokhoz kapcsolódó, indokolt értékelések meghatározásra kerültek-e?\n",null,"Számv. tv. 59/A. § (13)-(16) bek.","Számv. tv. 59/A. § \n(13) Valamely pénzügyi eszköz átsorolásakor - ha e törvény másképp nem rendelkezik - a bekerülés (beszerzés) időpontjában meglévő állapotra kell visszarendezni az eszközhöz kapcsolódó elszámolásokat (az értékelési különbözeteket, az értékvesztéseket, az időbeli elhatárolásokat, az eredményt, a valós értékelés értékelési tartalékát érintő összegeket). Ezzel egyidejűleg el kell számolni az átsorolás utáni besorolásnak megfelelő pénzügyi eszközre vonatkozó indokolt értékelési különbözetet, értékvesztést, időbeli elhatárolást.\n(14) Ha a (13) bekezdés szerinti átsorolásra nem a bekerülés évében kerül sor, akkor az eredményt érintő értékelési különbözetek, értékvesztések, időbeli elhatárolások átsorolás időpontjában történő megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás növekedéseként kell elszámolni. Ha az átsorolásra a bekerülés évében kerül sor, akkor az előbbi tételek megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás csökkenéseként (stornó tételként) kell elszámolni.\n(15) A valós értéken történő értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások szabályszerűségét a könyvvizsgálónak a kötelező könyvvizsgálat keretében ellenőriznie kell. Amennyiben a könyvvizsgálat a 155. § (3) bekezdése alapján nem kötelező, az értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások felülvizsgálatával független könyvvizsgálót kell megbízni.\n(16) Az értékesíthető pénzügyi eszközök közé sorolt, a valós értéken történő értékelés alá vont kamatozó értékpapírokra nem alkalmazható a 32. § (3) bekezdése és a 44. § (3) bekezdése szerinti időbeli elhatárolás.\n"]
["X.",null,null," Pénzkezelési szabályzatra vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A218","v":"X."},1,null,"\nAz alapítvány elkészítette-e a számviteli politika keretében a pénzkezelési szabályzatát?\n",null,"Számv. tv. 14. § (5)  bek. d) pont  ","Számv. tv. 14. § (5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:\nd) a pénzkezelési szabályzatot."]
[{"$f":"A219","v":"X."},2,null,"\nA pénzkezelési szabályzatot a gazdálkodó képviseletére jogosult személy hatályba léptette-e?\n",null,"Számv. tv. 14. §  (12)  bek.","Számv. tv. 14. § (12) A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős."]
["X.",3,null,"\nA pénzkezelési szabályzaton a jogszabályi változást követően a szükséges módosításokat azok hatályba lépését követő 90 napon belül átvezették-e?\n",null,"Számv. tv. 14. § (11)  bek.","Számv. tv. 14. § (11) Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)-(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni."]
["X.",4,0,"\nKívánja kitölteni a pénzkezelési szabályzathoz kapcsolódó részletes  kérdéssort?\n"]
["X.",4,1,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzforgalom készpénzben, illetve bankszámlán történő lebonyolításának rendjét?\n",null,"Számv. tv. 14. § (8)  bek.","Számv. tv. 14. § (8) A pénzkezelési szabályzatban rendelkezni kell legalább \na pénzforgalom (készpénzben, illetve bankszámlán történő) lebonyolításának rendjéről, \na pénzkezelés személyi és tárgyi feltételeiről, felelősségi szabályairól, \na készpénzben és a bankszámlán tartott pénzeszközök közötti forgalomról, \na készpénzállományt érintő pénzmozgások jogcímeiről és eljárási rendjéről, \na napi készpénz záró állomány maximális mértékéről, \na készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárásról, \naz ellenőrzés gyakoriságáról, \na pénzszállítás feltételeiről, \na pénzkezeléssel kapcsolatos bizonylatok rendjéről \nés a pénzforgalommal kapcsolatos nyilvántartási szabályokról."]
["X.",4,2,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a pénzkezelés személyi és tárgyi feltételeit?\n"]
["X.",4,3,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzkezelés felelősségi szabályait?\n"]
["X.",4,4,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a készpénzben és a bankszámlán tartott pénzeszközök közötti forgalom előírásait?\n"]
["X.",4,5,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a készpénzállományt érintő pénzmozgások jogcímeit és eljárási rendjét?\n"]
["X.",4,6,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárást?\n"]
["X.",4,7,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárás ellenőrzésének gyakoriságát?\n"]
["X.",4,8,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzszállítás feltételeit?\n"]
["X.",4,9,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e a pénzkezeléssel kapcsolatos bizonylatok rendjét?\n"]
[{"$f":"A230","v":"X."},4,10,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a pénzforgalommal kapcsolatos nyilvántartási szabályokat?\n"]
[{"$f":"A231","v":"X."},4,11,"\nA pénzkezelési szabályzat tartalmazta-e  a napi készpénz záró állomány maximális mértékét?\n"]
["XI.",null,null,"Számlarendre vonatkozó kérdések "]
[{"$f":"A234","v":"XI."},1,null,"\nAz alapítvány rendelkezett-e számlarenddel?\n",null,"Számv. tv.  161. § (1)  bek.","Számv. tv. 161. § (1) A kettős könyvvitelt vezető gazdálkodó az egységes számlakeret előírásainak figyelembevételével olyan számlarendet köteles készíteni, amely szerinti könyvvezetés az e törvényben előírt beszámoló készítését maradéktalanul biztosítja"]
[{"$f":"A235","v":"XI."},1,0,"\nKívánja kitölteni a számlarendhez tartozó részletesebb kérdéssort?\n"]
["XI.",2,null,"\nAz alapítvány képviseletére jogosult gondoskodott-e a számlarend összeállításáról, folyamatos karbantartásáról, hatályba léptetéséről?\n",null,"Számv. tv.  161. § (4)  bek.","Számv. tv.  161. § (4) A számlarend összeállításáért, annak folyamatos karbantartásáért, a naprakész könyvvezetés helyességéért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy a felelős.\n"]
["XI.",3,null,"\nA számlarend tartalmazta-e minden főkönyvi számla számjelét és megnevezését amelyet a szervezet alkalmazott a könyvvezetése során?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. a) pont","Számv. tv. 161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\na) minden alkalmazásra kijelölt számla számjelét és megnevezését,\n\n"]
["XI.",4,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következett, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. b) pont","Számv. tv. 161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\nb) a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következik, továbbá a számla értéke növekedésének, csökkenésének jogcímeit, a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát,\n\n"]
["XI.",5,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát?\n",null,"Számv. tv.  161. § (2)  bek. c) pont","Számv. tv. 161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\nc) a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát,\n\n"]
["XI.",6,null,"\nA számlarend tartalmazta-e a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet?\n",null,"Számv. tv.   161. § (2)  bek. d) pont","Számv. tv. 161. § (2) A számlarend a következőket tartalmazza:\nd) a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet."]
["XI.",7,null,"\nRendszeresen megtörtént-e az analitikus nyilvántartások értékadatainak számszerű egyeztetése a főkönyvi könyveléssel?\n",null,"Számv. tv.  161. § (3)  bek. ","Számv. tv. 161. § (3) Az analitikus nyilvántartásoknak szoros kapcsolatban kell lenniük a főkönyvi könyveléssel, és a kettő között az értékadatok számszerű egyeztetésének lehetőségét biztosítani kell."]
["XI.",8,null,"\nA könyvvezetésre és bizonylatolásra vonatkozó szabályok alkalmasak voltak-e a mérleg, eredménykimutatás és a kiegészítő melléklet adatainak alátámasztására? \n",null,"Számv. tv. 161/A. § (1)  bek. ","Számv. tv. 161/A. §  (1) A gazdálkodónak a könyvvezetésre, a bizonylatolásra vonatkozó részletes belső szabályait úgy kell kialakítania, hogy az a mérleg és az eredménykimutatás alátámasztásán túlmenően a kiegészítő melléklet adatainak közvetlen alátámasztására is alkalmas legyen."]
["XI.",9,null,"\nA számlarendben rögzítésre került-e, a nyilvántartási/könyvvezetési rendszer továbbrészletezése oly módon, hogy az, az elkülönített nyilvántartások alapján lehetővé tegye  a jogszabályokban/támogatási szerződésekben rögzített adatok rendelkezésre állását? \n",null,"Számv. tv. 161/A. § (2)  bek. \n\nEszámvr. 22. § (2) bek.\n\nCivil tv. 14. §, 20. § (4)  bek. \nés 27. § (1)  bek.","Számv. tv. 161/A. §  (2) A közpénzek felhasználásának és a köztulajdon használatának nyilvánossága és ellenőrizhetősége érdekében a gazdálkodó nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy abból a vonatkozó külön jogszabályban meghatározott adatok rendelkezésre álljanak.\nEszámvr. 22. § (2) A civil szervezet nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy abból az Ectv.-ben meghatározott alaptevékenységgel, illetve a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos bevételek, ráfordítások (költségek), kiadások rendelkezésre álljanak.\nCivil tv. \n14. § (1) Az egyéb szervezet a 24. és 27. §-ban, továbbá az 50. §-ban meghatározottakon túlmenően oly módon köteles nyilvántartási rendszerét kialakítani (részletezni) − függetlenül a könyvvezetés módjától −, hogy abból a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő jogszabályokban meghatározott adatokkal, a továbbutalási céllal kapott támogatásokkal, valamint az európai uniós forrásokból származó összegekkel kapcsolatos információk is rendelkezésre álljanak.\n(2) Az egyéb szervezet az eredménylevezetésben, az eredménykimutatásban tájékoztató adatként bemutatja az Ectv. 2. § 15. pont szerinti költségvetési támogatásként kapott összegeket.\n(3) *  Az egyéb szervezet az eredménylevezetésében, az eredménykimutatásában a kapott adomány összegét az érintett tételek továbbtagolásával, vagy tájékoztató adatként külön is köteles bemutatni. \n20. § (4) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása.\n27. § (1) A civil szervezetnek az alapcél szerinti (ezen belül közhasznú) tevékenységéből, illetve a gazdasági-vállalkozási tevékenységéből származó bevételeit és költségeit, ráfordításait (kiadásait) elkülönítetten kell nyilvántartani.\n"]
["XII.",null,null,"Külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdések"]
[{"$f":"A245","v":"XII."},0,null,"\nKívánja kitölteni a külső ellenőrzésekre vonatkozó kérdéssort?\n"]
[{"$f":"A246","v":"XII."},1,null,"\nVolt-e az alapítványnál a jogi személyt nyilvántartó bíróság által elvégzett általános törvényességi felügyeleti ellenőrzés? \n",null,"Ptk. 3:34. § (1)-(2) bek.","Ptk. 3:34. § [A jogi személy törvényességi felügyelete]  \n(1) A jogi személyek feletti általános törvényességi felügyeletet a jogi személyt nyilvántartó bíróság látja el. A törvényességi felügyeleti jogkör nem terjed ki olyan ügyekre, amelyekben más bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye. A törvényességi felügyelet nem irányulhat a jogi személy döntéseinek gazdaságossági, célszerűségi szempontból való felülvizsgálatára.  \n(2) Ha a törvényes működés helyreállítása érdekében tett intézkedések nem vezetnek eredményre, a nyilvántartó bíróság megszünteti a jogi személyt."]
["XII.",2,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n"]
["XII.",3,null,"\nVolt-e az alapítványál az ügyészség által kezdeményezett törvényességi felügyeleti eljárás?\n",null,"Ütv. 28. § (3) bek.","Ütv. 28. § (3) Ha jogi személy működésének törvényessége felett bíróság, közigazgatási hatóság, vagy bíróságon kívüli más jogalkalmazó szerv gyakorol törvényességi felügyeletet, az ügyész - törvényben meghatározott feltételek alapján - törvényességi felügyeleti eljárást kezdeményezhet."]
["XII.",4,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n"]
["XII.",5,null,"\nVolt-e az alapítványnál külső ellenőrzésre jogosult szervezetek (pl.: ÁSZ, NAV, KEHI, MÁK) által végzett ellenőrzés?\n",null,"ÁSZ tv.\n(engedélyes szolgáltatónál pl. a 369/2013. (X.24.) Korm.rendelet)","ÁSZ tv. 5. § (3) alapján: \nAz Állami Számvevőszék az államháztartásból származó források felhasználásának keretében ellenőrzi .... az államháztartásból nyújtott támogatás vagy az államháztartásból meghatározott célra ingyenesen juttatott vagyon felhasználását .... a közhasznú szervezeteknél,.... az egyesületeknél, az alapítványoknál ...... Amennyiben a kedvezményezett szervezet az államháztartásból támogatásban - ide nem értve a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése alapján történő átutalását - vagy ingyenes vagyonjuttatásban részesül, gazdálkodási tevékenységének egésze ellenőrizhető.\nÁSZ tv. 5. § (11) Az Állami Számvevőszék - törvény rendelkezéseinek megfelelően - törvényességi szempontok szerint ellenőrzi\ne) a közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végző civil szervezetek átláthatóságáról szóló 2021. évi XLIX. törvény szerinti egyesületet és alapítványt."]
["XII.",6,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n "]
["XII.",7,null,"\nA választott könyvvizsgáló kiadta a számviteli beszámolóról a független könyvvizsgálói jelentést?\n",null,"Eszámvr. 16. § (1) bek.\n","Eszámvr. 16. § (1)  Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél az éves (éves szintre átszámított) bevétel az üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a 300 millió forintot. Minden olyan esetben, amikor a könyvvizsgálat e rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező, az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg."]
["XII.",8,null,"\nAmennyiben az alapítvány önkénteseket foglalkoztatott, a foglalkoztatást ellenőrizte-e a munkavédelmi hatóság?\n",null,"Önkéntes tv. 12. § (4) bek.","Önkéntes tv. 12. § (4) A miniszter a nyilvántartásban szereplő adatokat átadja a munkavédelmi hatóságnak az önkéntesek jogszabályszerű foglalkoztatásának ellenőrzése céljából."]
["XII.",9,null,"\nHa igen, és az ellenőrzés során hiba/hiányosság került feltárásra, akkor tettek-e intézkedést azok megszüntetésére? \n"]
["XIII.",null,null,"Tevékenységre vonatkozó kérdések "]
[{"$f":"A256","v":"XIII."},1,null,"\nAz alapítvány készített-e éves költségvetési tervet?\n",null,"Civil vhr. 3. § (1) bek.","Civil vhr. 3. § (1) A civil szervezet éves költségvetési tervét a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló-készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet alapján készített beszámoló tartalmi elemeinek megfelelően készíti el."]
[{"$f":"A257","v":"XIII."},1,1,"\nAz alapítvány költségvetési tervében a kiadások és bevételek egyensúlyban vannak-e?\n",null,"Civil vhr. 3. § (2) bek.","Civil vhr. 3. § (2) A civil szervezet szolgáltatásai fenntarthatósága biztosítása érdekében az ésszerű gazdálkodás elve szerint jár el, amely alapján az éves költségvetését úgy tervezi meg, hogy kiadásai és bevételei (adományok és felajánlások, költségvetési támogatások, gazdasági-vállalkozási tevékenységek bevétele, önkéntesek nem pénzbeli hozzájárulása, más bevételek) egyensúlyban legyenek."]
["XIII.",2,null,"\nAz alapítvány olyan számviteli nyilvántartást vezetett-e, melyben az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységének és gazdasági-vállalkozási tevékenységének bevételei, költségei és ráfordításai egymástól elkülönülnek?\n",null,"Civil tv. 19. §"," Civil tv. 19. § A civil szervezet számviteli nyilvántartásait úgy vezeti, hogy azok alapján az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységének és gazdasági-vállalkozási tevékenységének bevételei, költségei, ráfordításai és eredménye (nyeresége, vesztesége) egymástól elkülönítve megállapíthatók legyenek."]
["XIII.",2,1,"\nAz alapítvány a bevételei nyilvántartása során figyelembe vette-e a jogszabályi előírásokat, miszerint a nyilvántartás részletezettsége legalább a Civil tv. 20. § előírásainak megfelelő részletezésű legyen?\n",null,"Civil tv. 20. § (1) a) - fb) pontok","Civil tv. 20. § (1) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége tekintetében elkülönítve mutatja ki legalább a következő bevételeket:\n a) egyesület esetében a tagdíjat, alapítvány esetében az alapítótól nem vagyoni hozzájárulásként kapott adományt;\n b) a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint kiutalt összegét;\n c) az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatást, ideértve az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében megvalósuló fejlesztés céljára kapott támogatást is, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra;\n d) az a)–c) pont hatálya alá nem tartozó, az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységéhez kapott adományt, figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra;\n e) az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége keretében nyújtott szolgáltatás,teljesített termékértékesítés bevételét, ideértve különösen\n ea) a kizárólag az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységet szolgáló dolog, jogátruházásának, illetve átengedésének ellenértékét, valamint\n eb) a részben az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenységet szolgáló dolog, jogátruházásának, illetve átengedésének ellenértékéből a dolog, illetve a jog korábbi alapcél szerinti (közhasznú) használatával arányos részt;\n f) az a)–e) pont hatálya alá nem tartozó, gazdasági-vállalkozási tevékenységnek nem minősülő tevékenysége révén megszerzett bevételt, így különösen\n fa) a pénzeszköz betétbe, értékpapírba, társasági részesedésbe történő elhelyezése révén megszerzett (elért) kamatot, osztalékot, árfolyamnyereséget és más bevételt,\n fb) az ingatlan megszerzése, használatának átengedése és átruházása révén megszerzett bevételt.\n"]
["XIII.",2,2,"\nAz alapítvány olyan számviteli nyilvántartást vezetett-e, mely alapján az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása?\n",null,"Civil tv. 20. § (4) bek.","Civil tv. 20. § (4) A civil szervezet az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott támogatásokról olyan elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, amelynek alapján támogatásonként megállapítható és ellenőrizhető a kapott támogatás felhasználása."]
["XIII.",2,3,"\nAz alapítvány a számviteli beszámolójában az alapcél szerinti (közhasznú) tevékenysége költségei, ráfordításai ellentételezésére kapott, pénzügyileg rendezett, egyéb bevételként elszámolt támogatás összegéből az üzleti évben költséggel, ráfordítással nem ellentételezett (fel nem használt) összeget passzív időbeli elhatárolásként mutatta-e ki?\n",null,"Számv. tv. 44. § (2)  bek.","Számv.tv. 44. § (2) Passzív időbeli elhatárolásként kell kimutatni a költségek (a ráfordítások) ellentételezésére – visszafizetési kötelezettség nélkül – kapott, pénzügyileg rendezett, egyéb bevételként elszámolt támogatás összegéből az üzleti évben költséggel, ráfordítással nem ellentételezett összeget. Az elhatárolást a költségek, ráfordítások tényleges felmerülésekor, illetve a támogatási szerződésben, megállapodásban foglaltak teljesülésekor kell megszüntetni."]
["XIII.",3,null,"\nAz alapítvány foglalkoztatott-e önkénteseket?\n",null,"Az alábbi négy kérdés a közérdekű önkéntes foglalkoztatás jogszabályi megfelelőségére vonatkozik. Amennyiben a szervezet nem foglalkoztat önkénteseket, javasoljuk a kérdésre \"X\" választ adjon."]
["XIII.",3,1,"\nAz alapítvány eleget tett-e fogadó szervi bejelentési kötelezettségének?\n",null,"Önkéntes tv. 11. § (1)  bek.","Önkéntes tv. 11. § (1) A fogadó szervezet a családpolitikáért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter) köteles – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével előzetesen – bejelenteni az önkéntesek foglalkoztatását, és a bejelentett adatokban bekövetkező változásokat. A bejelentést a miniszter által e célra rendszeresített honlapon (a továbbiakban: Közérdekű Önkéntes Szervezeti Regiszter), valamint a kormányzati portálon közzétett adatlapon vagy elektronikus űrlapon kell teljesíteni. Az adatlap és az elektronikus űrlap adattartalmát az 1. melléklet határozza meg."]
["XIII.",3,2,"\nAz alapítvány az önkéntes jogviszony létesítésekor figyelembe vette-e a jogszabályi előírásokat?\n",null,"Önkéntes tv. 6. §","Önkéntes tv. 6. § (1) A közérdekű önkéntes tevékenység önkéntes jogviszony keretében végezhető, amely a fogadó szervezet és az önkéntes között megkötött önkéntes szerződéssel jön létre. Az önkéntes szerződésben meg kell határozni\na) a közérdekű önkéntes tevékenység tartalmát,\nb) a közérdekű önkéntes tevékenység ellátásának helyét,\nc) a közérdekű önkéntes tevékenységre fordítandó időt és a pihenőidőt, valamint\nd) azokat a 2. § (3) bekezdésének a)–h) pontja szerinti juttatásokat, amelyeket az önkéntesnek biztosítanak, és rendelkezni kell azokról az önkéntes szerződés megszűnésének esetére.\n(2) A fogadó intézménynél, illetve annak fenntartójánál végzett közérdekű önkéntes tevékenység esetén jogszabály meghatározhatja az önkéntes szerződés további kötelező tartalmi elemeit is.\n(3) A korlátozottan cselekvőképes kiskorú személy és a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott nagykorú személy önkéntes szerződést csak a törvényes képviselő beleegyezésével köthet.\n(4) Kiskorúsága miatt cselekvőképtelen önkéntes esetén az önkéntes jogviszonnyal kapcsolatos jognyilatkozatokat a törvényes képviselő teszi meg, de az önkéntes szerződés megkötéséhez és módosításához az önkéntes beleegyezése szükséges.\n(5) Az önkéntes szerződést írásba kell foglalni, ha\na) az önkéntes szerződést határozatlan időre vagy legalább tíz napra – tizennyolcadik életévét be nem töltött önkéntes, illetve a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott nagykorú önkéntes esetén legalább két napra – kötik,\nb) az önkéntes a 2. § (3) bekezdésének b)–h) pontja szerint juttatásban részesül,\nc) az önkéntest engedélyköteles építési munkában való részvételre foglalkoztatják, \nd) a közérdekű önkéntes tevékenységet külföldön végzik,\ne) az önkéntes harmadik országbeli állampolgár, ide nem értve a menekültként vagy menedékesként elismert, bevándorolt, illetve letelepedett személyt,\nf) bármelyik fél azonnali hatályú felmondáshoz való jogát korlátozzák,\ng) az önkéntes kéri, vagy\nh) ezt jogszabály elrendeli.\n"]
["XIII.",3,3,"\nAz alapítvány azokról az önkéntes foglalkoztatottakról, melyek esetében a megkötött önkéntes szerződést nem foglalták írásba,  vezetett-e nyilvántartást?\n",null,"Önkéntes tv. 14. § (1) bek.","Önkéntes tv. 14. § (1) A fogadó szervezet – az önkéntes jogviszonnyal kapcsolatos jogok és kötelezettségek gyakorlása, valamint a jogviszonnyal kapcsolatos hatósági ellenőrzés érdekében – nyilvántartást vezet azokról az önkéntesekről, akikkel a megkötött önkéntes szerződést nem foglalták írásba. A nyilvántartás tartalmazza\na) az önkéntes természetes személyazonosító adatait, valamint, ha az önkéntes nem magyar állampolgár, az állampolgárságát,\nb) az önkéntes lakóhelyét, ennek hiányában tartózkodási, illetve szálláshelyét,\nc) kiskorú önkéntes és a cselekvőképességében a közérdekű önkéntes tevékenység tekintetében részlegesen korlátozott önkéntes esetén a törvényes képviselő természetes személyazonosító adatait és lakóhelyét, ennek hiányában tartózkodási helyét,\nd) a 6. § (1) bekezdésének a)–c) pontjában meghatározottakat,\ne) a közérdekű önkéntes tevékenység megkezdésének időpontját, valamint\nf) azt az időpontot, amikor a jogviszony hatálya megszűnik.\n"]
["XIII.",3,4,"\nAz alapítványnál az önkéntes munka számviteli rendszerben történő elszámolása a jogszabályi előírások szerint történt-e, az elszámoláskor az önkéntes munka nyilvántartási értékét az előírások szerint határozták-e meg?\n",null,"Civil vhr. 4. § (5) bek.\nSzámv. tv. 77. § (3) bek. n) pont és 79. § (3) bek.","Civil vhr. 4. § (5) A közérdekű önkéntes tevékenységről szóló törvény szerinti önkéntes munka egy órára jutó értékének számításánál a mindenkori kötelező legkisebb havi munkabér százhatvanad részét kell figyelembe venni.\nSzámv. tv. \n77. § (3) Az egyéb bevételek között kell kimutatni:\nn) térítés nélkül kapott (igénybe vett) szolgáltatások piaci – illetve jogszabály eltérő rendelkezése esetén a jogszabály szerinti – értékét;\n79. § (3) A személyi jellegű egyéb kifizetések közé tartoznak a természetes személyek részére nem bérköltségként és nem vállalkozási díjként kifizetett, elszámolt összegek, beleértve ezen összegek le nem vonható általános forgalmi adóját, továbbá az ezen összegek után a vállalkozó által fizetendő (fizetett) személyi jövedelemadó összegét is."]
["ÖSSZEGZŐ"]